Příloha 1: Formulář žádosti 
Návrh na středisko EUROPE DIRECT 	
Název střediska:  	EUROPE DIRECT Jihlava	
Profil žadatele (zaškrtněte příslušné možnosti): 	x veřejný orgán 	
Oblast navrhovaných aktivit střediska EUROPE DIRECT: 	Kraj Vysočina, NUTS CZ063	
Jméno vedoucího střediska EUROPE DIRECT: 	Jan Kabrda	
  
Rozpočet30 	
1. Výdaje  	 	
Celkové náklady na provozování střediska EUROPE DIRECT v roce 2026: 	39 000 EUR  	
2. Příjmy 	 	
Grant EU na rok 2026: 	37 000 EUR 	
Finanční příspěvek partnera: 	2 000 EUR 	
Příspěvek třetí strany (v příslušném případě): 	x	
Příjmy celkem (Grant EU + příspěvek partnera + příspěvek třetí strany) 	39 000 EUR 	
 
Prostory střediska EUROPE DIRECT  	
Lokalita:  	Eurocentrum Jihlava
Fritzova 4260/4
586 01 Jihlava 1	
Účel:  	Sídlo stávajícího Eurocentra Jihlava se nachází v centru krajského města Jihlavy na adrese Fritzova 4 v budově Státního pozemkového úřadu, spolu s dalšími orgány veřejné správy. Sídlo Eurocentra Jihlava je situováno v blízké docházkové vzdálenosti od autobusového nádraží, budovaného centrálního dopravního terminálu, Vysoké školy polytechnické Jihlava, budoucí Horácké multifunkční arény či Gymnázia Jihlava a dalších mateřských, základních a středních škol. Budova sídla Eurocentra Jihlava se nachází na křižovatce s velkou koncentrací osob v samém centru Jihlavy. Stávající středisko Europe Direct je viditelně označeno na úrovni ulice, kde jsou umístěny informace a kontaktní údaje střediska Europe Direct Jihlava. 

Plně vybavená kancelář Eurocentra Jihlava poskytuje velmi kvalitní zázemí umožňující provozování střediska EUROPE DIRECT Jihlava. Eurocentrum Jihlava disponuje mobilním telefonním spojením i emailovou adresou, na kterou se veřejnost může obrátit se svými dotazy. V budově Státního pozemkového úřadu jsou k dispozici dvě zasedací místnosti, které Eurocentrum Jihlava využívá při realizaci aktivit. Budova je bezbariérová (s výtahem) a disponuje recepcí po celou otevírací dobu. Vedle budovy jsou parkovací stání vyhrazená pro ZTP. Eurocentrum Jihlava má navíc uzavřenou Smlouvu o spolupráci s Krajským úřadem Kraje Vysočina, v jehož prostorách organizuje například středoškolskou soutěž „Rozhoduj o Evropě“, ale i např. semináře pro odbornou veřejnost. Kromě toho Eurocentrum Jihlava může organizovat akce ve spolupráci s Vysokou školou polytechnickou v Jihlavě (VŠPJ) v nově zrekonstruované aule. Dobře funguje také spolupráce s Městskou knihovnou Jihlava, kde se v přednáškové místnosti konají debaty či přednášky pro školy. S ohledem na charakter akce a počet účastníků je tak EC schopno zajistit reprezentativní prostory určené pro aktivity střediska ED.  

Eurocentrum Jihlava je přítomno online prostřednictvím sociálních sítí, a to skrze facebookovou stránku Eurocentrum Europe Direct Jihlava, kde aktivně informuje o dění v Evropské unii. Na facebookové stránce je možné najít také příspěvky s fotkami z akcí pořádaných Eurocentrem Jihlava. Vedle toho jsou zde zveřejňovány on-line kvízy a soutěže. Pro zvýšení dosahu facebookových příspěvků, soutěží i debat je možné využívat webový portál Tvoříme Evropu, kde má Eurocentrum vlastní stránku, a jeho sociální sítě. Soutěže a akce pořádané Eurocentrem Jihlava bývají na Facebooku sdíleny také regionálními partnery, jako je například Městská knihovna Jihlava nebo Family Point Jihlava. Eurocentrum Jihlava informuje veřejnost také na webových stránkách v rámci výše uvedeného portálu. EC je proto připraveno zajistit přítomnost střediska Europe Direct Jihlava online a zajistit všechny související požadavky na středisko EUROPE DIRECT.	
 
1.	Komunikační strategie na období 2026–2030 
Komunikační strategie na období 2026–2030 bude posouzena na základě těchto kritérií: 
•	Relevantnost (15 bodů): Jasnost a ucelenost posouzení komunikačních potřeb v dané oblasti s ohledem na socioekonomickou a demografickou situaci, vnímání EU, hlavní témata zájmu obyvatel a relevantní priority Komise. 
•	Kvalita (20 bodů): Popis kvalit žádosti pro účely řešení komunikačních potřeb v dané oblasti, kvalita navrhovaných řešení a jasné určení cílových skupin a kanálů. 
•	Dopad (15 bodů): Očekávaný dlouhodobý dopad výsledků na cílové skupiny, včetně aktivit, které nastartují proces s dlouhodobými účinky. 
 
Komunikační strategie střediska EUROPE DIRECT na období 2026–2030 by měla obsahovat analýzu potřeb v souladu s cíli sítě EUROPE DIRECT (oddíl 2.2 výzvy) a prioritami Evropské komise na období 2024–2029. 
Jaká témata/výzvy/nedostatky/příležitosti v komunikaci o EU v dané oblasti hodláte řešit? Jakých hlavních cílů hodláte dosáhnout?  
Komunikační strategie vymezuje, koho, proč, jak a kdy oslovujete, jakou formu komunikace by měl daný obsah mít a jaké kanály byste měli použít k jeho sdílení. 
Při stanovování cílů vysvětlete: 
– hlavní komunikační výzvy a informační nedostatky ve vaší oblasti spojené s EU a způsob, jakým je budete řešit, 
– jak tyto cíle přispějí k dosažení celkového poslání střediska EUROPE DIRECT,  
– jaký je váš komunikační cíl (informace, osvěta, zapojení osob, změna názoru nebo postoje vůči EU atd.), 
– které cílové skupiny oslovíte, proč a jak, 
– s kým budete spolupracovat (sítě přítomné v terénu, sdělovací prostředky, multiplikátoři atd.), 
– kýžený dopad střediska ve vaší oblasti na konci pěti let jeho provozu. Jaký konkrétní přínos budou mít cílové skupiny ze střediska EUROPE DIRECT a co by se pro ně změnilo?  
Maximální počet stran pětileté komunikační strategie je 6 stran písma o velikosti 11. Strany nad toto omezení nebudou vzaty v úvahu. 

KOMUNIKAČNÍ STRATEGIE EUROPE DIRECT JIHLAVA NA LÉTA 2026-2030
1. Analýza výchozí situace a potřeb
Kraj Vysočina v mnohém kopíruje celostátní trendy, v mnohém je však specifický, což mimo jiné ovlivňuje možnosti a potřeby komunikace o Evropské unii (EU). 
Přírodní podmínky má Kraj Vysočina průměrné až podprůměrné, výhodou je však málo znečištěné životní prostředí a existence chráněných území. Na Vysočině je rozlohou, zaměstnaností a tvorbou hrubého domácího produktu nadprůměrně významné zemědělství, lesnictví i vodní hospodářství. V souvislosti s životním prostředím však kraj trpí některými významnými problémy – zemědělská půda degraduje a podléhá erozi, a především rozsáhlé smrkové monokultury utrpěly v uplynulém desetiletí katastrofální kůrovcovou kalamitou. Sucho, kůrovec, vodní zdroje a obecně udržitelnost, krajina a životní prostředí vč. klimatické změny jsou tak v kraji velmi důležitými a mezi lidmi často rezonujícími tématy a velkými příležitostmi pro komunikaci o EU. 
Z hlediska obyvatelstva je Kraj Vysočina typický nižší hustotou zalidnění a spíše nižší vzdělaností (nižší podíl vysokoškolsky vzdělaných osob); populace je historicky relativně stabilní, spíše konzervativní (což odráží i výsledky voleb) s vysokým podílem věřících. Problémem je emigrace a otázka udržení mladších vzdělanějších lidí v regionu. Sídelní struktura kraje je rozdrobená, s vysokým počtem malých sídel, malých obcí a malých měst; zvláště ta periferní trpí vylidňováním. V Kraji Vysočina chybí velké město; krajské město Jihlava je relativně malé a průmyslové. Kraji chybí větší univerzita – jediná veřejná vysoká škola v kraji, Vysoká škola polytechnická Jihlava (VŠPJ), je malá a orientovaná pouze na vybrané základní praktické obory. Obecným problémem jsou nedostatky v infrastruktuře, veřejných službách a občanské vybavenosti (doprava, sociální a zdravotní služby, pošty, obchody). Významným tématem v kraji je zdravotnictví, zejména všeobecný nedostatek lékařů. Životní perspektivy obyvatel kraje, a především mladých lidí (školství a vzdělání, atraktivní pracovní příležitosti, bydlení, lékařská péče, setrvání v regionu) jsou tak důležitými aspekty, a to i z hlediska komunikace o EU. Naopak uvedené charakteristiky populace, zejm. s ohledem na vzdělání, je pak samozřejmě třeba mít na paměti při komunikaci o EU z hlediska obsahu i formy. 
Z hlediska hospodářství je Kraj Vysočina charakteristický nadprůměrným významem zemědělství, ale i průmyslu, který dominuje zaměstnanosti v malých a středně velkých městech. Důležitá je energetika; významným tématem v kraji je dostavba jaderné elektrárny Dukovany. V ekonomice kraje naopak hrají menší roli služby, zejména ty s vyšší přidanou hodnotou. Kraj Vysočina je typický sice nízkou nezaměstnaností, ale obecně též nižším ekonomickým výkonem i mzdami. Důležitým tématem v kraji je tak obecně hospodářství, zejména zajištění rozvoje kraje (konkurenceschopnost, výzkum a inovace, nové technologie, progresivní průmyslová odvětví, digitalizace). Přínosy členství v EU pro prosperitu a hospodářský a další rozvoj kraje tak jsou velkou příležitostí pro komunikaci.
Z našich dlouholetých zkušeností a přímého kontaktu s občany, zpětné vazby získané na našich akcích i sledování veřejného mínění nám kromě výše uvedených důležitých témat vyplývá několik dalších oblastí pro komunikaci. Jsou to další otázky, které se váží na životní prostředí a dopravu (typicky obavy ze zákazu spalovacích motorů, které vzhledem k roztříštěné sídelní struktuře kraje a nižším mzdám nemůžeme brát na lehkou váhu; energetika – obnovitelné zdroje, ceny); dále otázky bezpečnosti (vnitřní – vázáno na migraci; ale i vnější – Rusko, obrana, mír); a za důležitý problém též považujeme dezinformace a obecně informační a mediální gramotnost, zejm. mezi méně vzdělanou a starší populací. Mezi mladými lidmi pak z rozhovorů i získávané zpětné vazby vidíme zájem a starost o demokracii, svobodu a lidská práva, rovné příležitosti (i pro menšiny) a sociální spravedlnost; a obecně o budoucnost světa, ve kterém žijí. Na druhé straně spatřujeme zejm. mezi některými mladšími muži alarmující rostoucí příklon k populistické až krajní pravici.
Z našich pozorování i např. z výsledků voleb do Evropského parlamentu se domníváme, že vztah obyvatel Kraje Vysočina k EU je na poměry Česka průměrný; převažují lidé se spíše neutrálním (mírně kladným či mírně záporným) vztahem, či lidé, kteří mají konkrétní a věcné výhrady. To je pro informování o EU dobrá výchozí pozice. Naopak výzvu představuje nižší podíl vysokoškoláků či chudší mediální prostředí v kraji, stejně jako obecný nedostatek vědomostí o EU či přímo dezinformace.
2. Strategické cíle střediska
Strategické cíle střediska EUROPE DIRECT (ED) Jihlava na období 2026–2030 odráží jak uvedené charakteristiky Kraje Vysočina a názory jeho obyvatel, tak cíle středisek ED a priority Evropské komise (EK). Definovali jsme dva velké cíle střediska ED Jihlava a ke každému z nich několik dílčích.
1) Prvním a hlavním cílem střediska bude obecné zlepšení informovanosti a pozitivního vnímání EU mezi obyvateli Kraje Vysočina. Z našich zkušeností i celorepublikových průzkumů veřejného mínění vidíme obecný nedostatek znalostí evropské problematiky mezi lidmi, vč. nepochopení fungování EU a jejích institucí, či neznalosti praktických přínosů evropské integrace.
Průřezovými cíli zde bude:
a) informovat občany a občanky a zlepšovat jejich povědomí jak o fungování EU, tak o přínosech a úspěších evropské integrace; to dlouhodobě povede k pozitivnějšímu přijímání jednotlivých evropských politik i celé myšlenky spojené Evropy občany;
b) podporovat zájem o aktivní zapojení obyvatel Vysočiny, jak při využívání výhod evropské integrace, tak i obecněji do veřejných aktivit a demokratických procesů; to dlouhodobě povede k větší občanské angažovanosti a posilování občanské společnosti;
c) získávat zpětnou vazbu, naslouchat občanům a občankám, diskutovat s nimi, vnímat jejich potřeby a názory, a předávat je EK; to dlouhodobě povede k lepšímu vzájemnému propojení a porozumění mezi občany a evropskými politiky a institucemi.  
2) Vedle toho pak reflektujeme specifické problémy Kraje Vysočina a specifická očekávání či výhrady jeho obyvatel. Jak jsme již nastínili, týkají se životního prostředí, hospodářského rozvoje a řady dalších témat. Proto se ve svém informování o evropských záležitostech v období 2026–2030 budeme s větším důrazem věnovat určitým vybraným tématům, potažmo dílčím cílům komunikace. V každém roce se budeme věnovat všem tématům, ovšem v jednotlivých letech s různým důrazem (některým více a jiným méně). Ve všech případech budeme sledovat výše uvedené cíle: informovat, zapojovat, naslouchat. 
Zde se zaměříme na pět dílčích cílů (tematických oblastí, skrze které podpoříme hlavní cíl):
a) Posílení tématu udržitelnosti – ve vztahu k životnímu prostředí, klimatické změně, přírodě a krajině (sucho, vodní zdroje, stav lesů a zemědělské půdy, biodiverzita), ale zároveň také ve vazbě na prosperitu a konkurenceschopnost (doprava, průmysl, energetika, obnovitelné zdroje). Téma se váže na priority EK Nový plán pro udržitelnou prosperitu a konkurenceschopnost Evropy a Zachování naší kvality života: potravinové zabezpečení, voda a příroda.
b) Zlepšení životních perspektiv lidí v kraji – zejména (ale nejenom) mladých lidí, jak ve vztahu k přímým přínosům evropské integrace pro ně (příležitosti v EU, vč. možností stáží a práce v evropských institucích), tak ve vazbě na pro ně důležitá témata (vzdělávání, atraktivní pracovní příležitosti, zdravotnictví, bydlení, sociální politika). Téma se váže na prioritu EK Podpora lidí, posílení naší společnosti a našeho sociálního modelu.
c) Rozvoj kraje – jak přímo skrze evropskou integraci (evropské fondy a dotace, obchod, podnikání), tak z hlediska jeho prosperity a konkurenceschopnosti (digitalizace, progresivní odvětví, inovace, nové technologie). Téma se váže na prioritu EK Nový plán pro udržitelnou prosperitu a konkurenceschopnost Evropy.
d) Zvýšení informovanosti o bezpečnosti – vnitřní (migrace, dezinformace) a vnější (mír, obrana, globální partnerství) bezpečnost. Téma se váže na priority EK Nová éra evropské obrany a bezpečnosti a Globální Evropa: využití naší síly a našich partnerství.
e) Posílení a obrana demokracie – jak z hlediska její stability, odolnosti a budoucnosti (opět vč. otázky dezinformací a mediální gramotnosti), tak ve smyslu jejích jednotlivých aspektů (lidská práva, menšiny, rovné příležitosti, občanská společnost, sociální spravedlnost). Téma se váže na priority EK Nová éra evropské obrany a bezpečnosti, Ochrana naší demokracie, prosazování našich hodnot a Společné dosahování výsledků a příprava naší Unie na budoucnost.
3. Hlavní cílové skupiny
Cílové skupiny pro středisko ED Jihlava na období 2026–2030 vychází jak z analýzy výchozí situace a potřeb kraje a z našich dlouholetých zkušeností a znalostí, tak z cílů fungování středisek ED.
ED Jihlava se bude snažit zasáhnout co nejširší spektrum obyvatel, a to napříč celým krajem, nejen v Jihlavě, ale i dalších městech a obcích. Budeme cílit na jedné straně na širokou veřejnost, a na druhé straně na různé specifické skupiny obyvatelstva. Formáty a témata akcí budou reflektovat zájmy, možnosti a potřeby jednotlivých cílových skupin.
Širokou veřejnost budeme oslovovat jak při našich vlastních akcích (besedách, přednáškách), tak při akcích pořádaných jinými subjekty. Při organizaci našich vlastních akcí uplatníme model, který dle našich zkušeností funguje v našem kraji nejoptimálněji. Složitější, ale důležitá témata (zejm. komunikační priority – viz výše) budeme předkládat buď populárně-naučnou formou (např. téma bezpečnosti a obrany doplníme cestovatelskými zajímavostmi a střípky), či je navážeme na témata, která jsou v daném okamžiku místně silně vnímaná (např. téma udržitelnosti spojíme s otázkou sucha či chovu včel). Se širokou veřejností též budeme komunikovat při příležitosti různých veletrhů a dalších akcí pro veřejnost pořádaných našimi partnery (např. Kraj Vysočina, Statutární město Jihlava – Dny Země, Dny zdraví). Jedná se o dobré příležitosti k prezentaci složitých a někdy i nepopulárních témat zajímavou a hravou formou, k oboustranné komunikaci se širokou veřejností, i ke zlepšování vnímání evropské integrace běžnými občany. 
Zároveň se budeme snažit zasáhnout určité specifické skupiny obyvatel, důležité z hlediska našich tematických priorit, cílů a potřeb. Půjde především o mladé lidi, seniory a odbornou veřejnost.
Při informování o evropských tématech budeme pokračovat v osvědčeném formátu tematických seminářů pro odbornou veřejnost – např. pro zaměstnance městských úřadů a dalších veřejných institucí v kraji (např. téma rozvoje kraje – digitalizace apod.), či pro různé specifické skupiny (např. téma udržitelnosti – včelaři). Zde budeme využívat svých kontaktů a spolupráce s Krajským úřadem či s různými zájmovými skupinami a s univerzitním prostředím.
Za významnou, ale mnohdy opomíjenou cílovou skupinu, považujeme seniory a seniorky. Pravidelně spolupracujeme s několika seniorskými spolky či s různými Senior a Family Pointy. Tuto spolupráci budeme dále rozvíjet a budeme navazovat kontakty s dalšími sdruženími a spolky seniorů. Jim budeme nabízet jak naše vlastní vzdělávací aktivity na evropská témata, tak přednášky a debaty při různých významných událostech a výročích, či workshopy jiných organizací (např. osvědčená spolupráce se Zvol si info). Tematicky se v práci se seniory a seniorkami chceme soustředit na otázky bezpečnosti (vč. dezinformací a digitální a mediální gramotnosti), perspektivy lidí v kraji (bydlení, zdravotnictví, sociální věci), ale i udržitelnosti a další.
Mladí lidé, studující, vyučující a školy patří mezi naše hlavní cílové skupiny. Zde se chceme věnovat jak obecnému informování o evropských záležitostech (fungování EU, přínosy evropské integrace), tak specificky tématům perspektivy lidí v kraji (vzdělávání, práce; příležitosti v EU, vč. dobrovolnictví, cestování) a demokracie (občanské vzdělávání, kompetence pro demokratickou kulturu, dezinformace, mediální gramotnost). V uplynulých letech jsme v práci se školami a mladými lidmi získali jedinečné schopnosti a považujeme to za jednu ze svých největších devíz, kterou chceme dále rozvíjet. Navázali jsme pevnou spolupráci s desítkami pedagogů a pedagožek na základních a zejm. středních školách napříč celým krajem; na což chceme dále navazovat, a to především na negymnaziálních středních školách (obchodní akademie, lycea, odborné školy, odborná učiliště), kde je vzdělávání o evropských tématech dle našeho názoru a zkušeností nejpotřebnější.
V období 2026–2030 hodláme inovovat námi vytvořené a velmi úspěšné přednášky, workshopy a programy pro školy, a vytvářet další, spojené jak s uvedenými tematickými prioritami, tak s různými aktuálními tématy, výročími apod. Kromě toho budeme školy, vyučující i studující dále zapojovat do řady celostátních programů či soutěží s regionálními koly (např. EuropaSecura, Rozhoduj o Evropě), zprostředkovávat jim různé workshopy a semináře, pravidelně je informovat o aktualitách a příležitostech v Evropě, vč. nabídky využití informačního centra Zažijte Evropu v Praze, či možností práce a stáží v evropských institucích, a dodávat jim informační a propagační materiály o EU, vč. tištěných i elektronických materiálů a zdrojů EK (Evropa pro školy apod.).
4. Komunikační kanály a nástroje
V období 2026–2030 chceme dále rozvíjet postupy a nástroje informování o evropských záležitostech a komunikace s veřejností, které jsme vybudovali v uplynulých letech. Pro různé cílové skupiny a tematické priority budeme využívat různé postupy, kanály, přístupy vč. grafického zpracování a nástroje, přizpůsobené jim na míru.
Většina akcí pro veřejnost bude konána prezenční formou, aby byl zajištěn přímý kontakt a byl i prostor na diskuzi. Námi organizované akce budou zahrnovat přednášky, besedy, ale i semináře a workshopy. Významnými partnery pro nás budou Městská knihovna Jihlava a Krajský úřad Kraje Vysočina. Kromě toho se budeme účastnit akcí typu veletrhů, dnů otevřených dveří apod. Nově plánujeme obnovit nepravidelné promítání filmů s evropskou tematikou, vč. využití filmů z nabídky ceny diváků LUX Evropského parlamentu. Kromě toho hodláme pořádat i akce on-line, typicky kvízy a vzdělávací soutěže, které se snažíme propagovat i přes komunikační kanály partnerů, abychom zasáhli co nejvíce skupin, nejen naše sledující. Budeme též dále prohlubovat spolupráci se školami, jimž budeme nabízet nejen přednášky, ale i interaktivní workshopy, simulace, hry a další aktivity.
V komunikaci s veřejností i jednotlivými cílovými skupinami hodláme pokračovat v prohlubování svého působení v on-line prostoru, a to zejména na Facebooku a webových stránkách střediska ED Jihlava a na portálu Tvoříme Evropu. K informování o naší činnosti též budeme využívat web, sociální sítě, příp. i podcast Tvoříme Evropu. Samozřejmostí bude v naší práci využívání různých digitálních nástrojů, ke kterým máme placenou licenci, jako je Canva, Kahoot!, či Mentimeter apod. Ve vhodných případech budeme využívat prostředky umělé inteligence. 
Dalším významným bodem je posílení naší spolupráce s místními médii. Hodláme více využívat své stávající kontakty (Jihlavské listy, Český rozhlas Vysočina, regionální příloha MF DNES) pro šíření informací o našich akcích i prioritách EK, ale chceme navázat i nová partnerství a spolupráce. 
5. Spolupráce s partnery a multiplikátory
Eurocentrum Jihlava působí na Vysočině od roku 2005 a je stabilní institucí s řadou dlouholetých partnerů; současné Eurocentrum EUROPE DIRECT Jihlava je jediným takovým subjektem v kraji. Členové navrhovaného týmu působí ve středisku ED, resp. v Eurocentru Jihlava, od roku 2018. Za tu dobu jsme si vybudovali širokou síť kontaktů na nejrůznější organizace i osobnosti, a to napříč celým krajem a různými vrstvami a skupinami společnosti. Tuto síť hodláme v období 2026–2030 využívat a dále rozvíjet. Je pro nás důležitá nejen při spolupráci na organizaci akcí, ale též při šíření našich témat a priorit mezi široké vrstvy obyvatel kraje, nejen ty, kteří se o evropskou problematiku aktivně zajímají – významné osobnosti, s nimiž spolupracujeme, předávají naše sdělení dál a znásobují jeho dosah. Jde o osoby činné ve veřejné i neziskové sféře, vyučující apod.
Naše kontakty jsou důležité i při šíření povědomí o našich aktivitách a prioritách v on-line prostoru: vzájemně si sdílíme příspěvky a tím zvyšujeme jejich dosah. V období 2026–2030 hodláme věnovat tomuto tématu zvýšenou pozornost. Prohloubená spolupráce s místními médii, na něž máme kontakty, zvýší naši viditelnost mezi širokou veřejností v Kraji Vysočina. Hodláme též oslovit ke spolupráci některé (mikro)influencery pocházející z Kraje Vysočina (např. Jan Hanko), díky nimž bychom mohli svá sdělení namířit i na některé specifické skupiny obyvatel, k nimž se jinak nemusí dostat; a chceme nově využít i kontakty na některé aktivní studující či jejich spolky (např. Mladí pro demokracii).
Důležitými partnery v regionu jsou pro nás Krajský úřad Kraje Vysočina a Magistrát města Jihlavy, se kterými pravidelně spolupracujeme na organizaci akcí pro širokou veřejnost (např. velké oslavy 20 let v EU v roce 2024, ale i řada dalších). Velmi dobré vztahy máme především s Janem Skálou, vedoucím zastoupení Kraje Vysočina v Bruselu a mj. též členem Týmu EUROPE DIRECT. Máme též dobré vazby na Městský úřad Havlíčkův Brod (např. oslavy konce 2. sv. války v roce 2025), a dále jsme mj. v kontaktu s Městským úřadem Žďár nad Sázavou. Výborně funguje naše spolupráce s regionální koordinátorkou informačních aktivit o evropských fondech v Eurocentru Jihlava, Lenkou Marečkovou (za Ministerstvo pro místní rozvoj). V dalších letech hodláme posílit naši spolupráci s poradci Evropské služby zaměstnanosti (EURES) na Vysočině.
Významnými partnery jsou pro nás různé městské a krajské příspěvkové organizace, především Městská knihovna Jihlava, která je naším významným partnerem při organizaci řady akcí, ale jsme v kontaktu s knihovnami i v jiných městech kraje (např. Třebíč, Žďár nad Sázavou) i např. s turistickými informačními centry či organizací Brána Jihlavy. Stejně tak je pro nás významná spolupráce s organizacemi seniorů, jako je např. Family a Senior Point Jihlava, Klub seniorů Jihlava, Senior Point Žďár nad Sázavou apod. Spolupracujeme též s různými zájmovými spolky, např. se včelaři, a s místními neziskovými organizacemi, jako je např. Hodina H v Pelhřimově (práce s dětmi a mládeží, projekty mobility) či F Point v Jihlavě (práce s ukrajinskými uprchlíky / migranty).
Velmi významnými partnery jsou pro nás školy a vyučující. V uplynulých letech jsme navázali intenzivní spolupráci s desítkami vyučujících na základních a zejména středních školách napříč všemi okresy Kraje Vysočina. Řada z nich jsou navíc místně uznávané a vlivné osobnosti, vč. několika držitelů titulu Učitel Vysočiny (např. Soňa Havlíková – Jihlava, Roman Veselský a Lukáš Bořil – Žďár nad Sázavou). V období 2026–2030 chceme posilovat zejm. spolupráci s negymnaziálními středními školami. Důležité jsou pro nás také kontakty s jedinou veřejnou vysokou školou v Kraji Vysočina – Vysoká škola polytechnická Jihlava. 
V uplynulých letech jsme si též vybudovali širokou síť kontaktů na organizace mimo Kraj Vysočina, s nimiž spolupracujeme na organizaci akcí. Jedná se například o různé vzdělávací instituce a neziskové organizace – např. EUROPEUM, EUTIS, Dělej co tě baví, Zvol si info a další. V práci se školami a mladými lidmi využíváme toho, že je stávající Eurocentrum ED Jihlava regionálním partnerem Eurodesku. S Eurodeskem, potažmo Domem zahraniční spolupráce (DZS) intenzivně spolupracujeme zejm. v propagaci příležitostí pro mladé.
Přirozeným partnerem bude i nadále Zastoupení Evropské komise (ZEK) v ČR, včetně vzájemného sdílení know-how a kontaktů. Plánujeme mj. posílit naše informování o možnostech práce a stáží v institucích EU (vč. agentur – např. Agentura EU pro Kosmický program), v čemž nám kromě vazeb na ZEK pomohou i naše kontakty na VŠPJ a univerzitní prostředí. Dále plánujeme zintenzivnit své kontakty s Kanceláří Evropského parlamentu v ČR, vč. využití filmů z nabídky ceny diváků LUX Evropského parlamentu.
Při oslovování řečníků a řečnic pro odborné semináře a debaty využíváme své jedinečné kontakty na Přírodovědeckou fakultu Univerzity Karlovy či na Ekonomicko-správní fakultu Masarykovy univerzity. Zároveň máme možnost využít odbornice a odborníky z řad státní správy a pozvat do regionu úspěšné Češky a Čechy, kteří působí v institucích EU s ohledem na to, že Úřad vlády ČR je gestorem národní Strategie podpory Čechů v institucích EU. V minulosti jsme též využili řečníky Týmu EUROPE DIRECT; v období 2026–2030 hodláme nově rozšířený Tým EUROPE DIRECT využívat intenzivněji; a dále chceme navázat spolupráci s Klimatickými ambasadory.
6. Očekávaný dlouhodobý dopad
Očekáváme, že působení střediska ED Jihlava v letech 2026–2030 povede ke zlepšování informovanosti a pozitivního vnímání EU mezi obyvateli Kraje Vysočina. Dojde ke zvyšování informovanosti o EU mezi nejširší veřejností, ke zvyšování povědomí o přínosech a úspěších evropské integrace mezi jednotlivými skupinami obyvatel, jichž se tyto přínosy týkají, a k hlubšímu a pevnějšímu přijímání jednotlivých evropských politik i myšlenky spojené Evropy jako takové. To také povede k růstu zájmu a motivace k využívání výhod a přínosů evropské integrace mezi obyvateli Vysočiny (např. programy a příležitosti pro mladé, zájem o práci v evropských institucích, ale i např. využívání specifických dotačních programů), a k obecnějšímu posilování zájmu obyvatel Vysočiny o zapojování do veřejných aktivit a demokratických procesů a k větší občanské angažovanosti. Očekáváme též, že právě poslední zmíněné aspekty nastartují pozitivní dopady působení našeho střediska i v dlouhodobější perspektivě (po roce 2030).
Hodnocení bezprostředních dopadů a přínosů jednotlivých aktivit bude probíhat několika způsoby, v závislosti na typu aktivity, cílové skupině apod.
Samozřejmostí je kvantitativní hodnocení návštěvnosti jednotlivých akcí. Dopad a přínosy jednotlivých akcí budou dále hodnoceny sběrem zpětné vazby od účastníků v relevantních případech; ta bude získávána pomocí stručných a přehledných dotazníků v on-line podobě (sken QR kódu) a/nebo v papírové podobě, která má mnohdy větší návratnost. Kromě toho budeme na akcích formou rozhovorů zjišťovat zpětnou vazbu i od našich partnerů. Ve školách budeme sbírat zpětnou vazbu jak od vyučujících, tak od studujících, s nimiž využijeme buď elektronické dotazníky nebo jiné vhodné metody rychlé evaluace na konci každé z hodin (lepení lístečků, “smajlíků”; Mentimeter apod.). Kromě toho budeme kvantitativně hodnotit i ohlas na sociálních sítích, které i za tímto účelem hodláme využívat intenzivněji. A konečně, každoročně budeme hodnotit dopady naší činnosti v rozhovorech s 5–10 stakeholdery, osobnostmi s přehledem o dění v regionu, kteří budou vybráni reprezentativně napříč krajem a společností (úředníci krajského úřadu, příp. městských úřadů; vyučující, příp. ředitelé škol; zaměstnanci knihoven, příspěvkových či neziskových organizací apod.).
Hodnocení našich aktivit a zpracovanou zpětnou vazbu budeme předávat Generálnímu ředitelství pro komunikaci EK a ZEK.  

2.	Roční komunikační plán na rok 2026 
Roční komunikační plán na rok 2026 bude posouzen na základě těchto kritérií: 
•	Relevantnost (15 bodů): Soulad cílů ročního komunikačního plánu na rok 2026 s částí 1 návrhu (komunikační strategie na období 2026–2030). 
•	Kvalita (20 bodů): Komplexní pokrytí cílů střediska EUROPE DIRECT, jak jsou vysvětleny v oddíle 2.2 výzvy, a jasné vazby mezi určenými cílovými skupinami a navrhovanými kanály a aktivitami. 
•	Dopad (15 bodů): Vhodné použití relevantních klíčových ukazatelů výkonnosti (viz poznámka pod čarou 19 a oddíl 2.4.8 výzvy). 
 
Roční komunikační plán na rok 2026 převádí cíle pětileté komunikační strategie do konkrétních akcí, které reagují na zjištěné potřeby ve výše uvedeném oddíle.  
Komunikační plán stanoví jasný účel a konkrétní úkoly pro zaměstnance a umožňuje sledovat pokrok při dosahování komunikačních cílů stanovených ve vaší komunikační strategii.  
Obsahuje hlavní akce, metodiku, která má být použita, nástroje, milníky, cílové skupiny, kanály, harmonogram a očekávané výstupy a výsledky.  
 
Při vysvětlování metodiky a/nebo nástrojů a kanálů uveďte, proč jsou nejvhodnější pro dosažení vašich komunikačních cílů a oslovení cílových skupin.  
Dále popište, zda a jak spolupracujete s dalšími stranami (specifikujte, s kterými), aby se zvýšil dopad aktivit.  
 
Roční komunikační plán zahrne klíčové ukazatele výkonnosti pro výstupy (např. počet akcí, počet účastníků a počet příspěvků na sociálních médiích) a pokud možno pro účinek/výsledek v roce 2026. Rovněž popíše způsob měření těchto ukazatelů a uvede výchozí hodnotu (např. „aktivita: informační stánek na akci DEN EVROPY pořádané obcí – očekávaný počet přímých kontaktů s návštěvníky 80 – použití sledovacího listu nebo kvízu“).  
 
Roční komunikační plán může být sepsán v textové podobě, v tabulce nebo v kombinaci obojího. Doporučuje se, aby roční komunikační plán začal stručným úvodem o prioritách zvolených pro rok 2026 a o důvodu této volby.  
 
Maximální počet stran ročního komunikačního plánu jsou 3 strany písma o velikosti 11. Strany nad toto omezení nebudou vzaty v úvahu. 

ROČNÍ KOMUNIKAČNÍ PLÁN NA ROK 2026

Hlavní komunikační aktivity pro rok 2026 byly vybrány na základě Komunikační strategie střediska pro období 2026–2030, a v ní definovaných cílů. Byla pokryta všechna témata a priority Evropské komise; nicméně s ohledem na aktuálnost bude kladen větší důraz na téma udržitelnosti (Nový plán pro udržitelnou prosperitu a konkurenceschopnost Evropy, Zachování naší kvality života: potravinové zabezpečení, voda a příroda), a dále na otázky bezpečnosti a demokracie. Akce plánujeme pro všechny cílové skupiny: jak pro širokou veřejnost, tak pro některé specifické skupiny (odborná veřejnost, senioři), i pro studenty a mladé lidi.
Během roku 2026 se kromě toho budeme zapojovat i do dalších akcí v závislosti na aktuálních příležitostech a tématech, případně dle možností našich partnerů.
Plánované aktivity pro rok 2026 zahrnují:

Kniha lesů, vod a strání: krajina Vysočiny na starých mapách (1. čtvrtletí) – organizace vlastní populárně naučné přednášky pro veřejnost na téma ekologicky významných krajinných prvků na starých mapách (vodní prvky, lesy, zemědělská půda; diverzita) – cíl dle strategie: 2a) Udržitelnost – očekávaný počet účastníků: 30 – hodnocení: fotografiemi a papírovými dotazníky

Kypr, Irsko: kultura, společnost, politika (4x: 1. čtvrtletí 2x Kypr, 3. čtvrtletí 2x Irsko) – organizace vlastních populárně naučných přednášek pro veřejnost o předsednických zemích a politických prioritách jejich předsednictví (2x); dále vlastní on-line kvízy pro veřejnost na totožné téma na platformě Kahoot! (2x), propagace přes sociální sítě, web a partnerské organizace – cíl dle strategie: 1a) Informování o fungování EU – očekávaný počet účastníků: u přednášek 2x 35, u kvízů 2x 80 – hodnocení: u přednášek fotografiemi a papírovými dotazníky, u kvízů zpětnou vazbou v Kahoot! a dosahem na sociálních sítích

Evropa – věc veřejná: program pro školy (2. až 4. čtvrtletí, opakovaně dle zájmu škol) – příprava a realizace vlastního dvouhodinového vzdělávacího programu pro studující učňovských oborů SŠ na téma demokracie a aktivního občanství – cíl dle strategie: 1b) Aktivní zapojení, 2e) Demokracie – očekávaný počet účastníků 120 – hodnocení: fotografiemi, evaluací studujících (lístečky), rozhovory s pedagogy – dlouhodobý dopad: zvýšení zapojení mladých lidí do demokratických procesů a občanské společnosti (i na úrovni EU)

Den Země, Den zdraví v Jihlavě (2x: 2. čtvrtletí Den Země, 3. čtvrtletí Den zdraví) – účast se stánkem na akcích pro veřejnost pořádaných partnerem: Magistrátem města Jihlavy, tematicky orientováno na životní prostředí – cíl dle strategie: 2a) Udržitelnost – očekávaný počet přímých kontaktů s návštěvníky: 2x 200 – hodnocení: fotografiemi a rozhovory s partnerem

Evropské filmové večery (2x: 2. a 4. čtvrtletí) – spoluorganizace promítání filmů Ceny diváků LUX pro veřejnost na různá témata (mj. lidská práva) ve spolupráci s partnery: Kancelář Evropského parlamentu a vybrané místní kino – cíl dle strategie: 2e) Demokracie – očekávaný počet účastníků 2x 45 – hodnocení fotografiemi a rozhovory s partnery – dlouhodobý dopad: zvýšení povědomí o kulturních aktivitách Evropského parlamentu, jeho činnosti obecně a cenách LUX

Den Evropy (2. čtvrtletí, opakovaně dle zájmu škol) – příprava a realizace tří typů vlastních aktivit (přednáška, beseda pro starší studenty; hra pro mladší žáky) pro ZŠ a SŠ při příležitosti Dne Evropy na téma kořenů evropské integrace – cíl dle strategie: 1a) Informování o fungování EU, 2e) Demokracie – očekávaný počet účastníků 150 – hodnocení: fotografiemi, evaluací studujících (Mentimeter), rozhovory s pedagogy

EuropaSecura (2. čtvrtletí) – spoluorganizace regionálního kola soutěže pro SŠ studující ve spolupráci s partnerem EUROPEUM na téma obrany a bezpečnosti – cíl dle strategie: 1b) Aktivní zapojení, 2d) Bezpečnost – očekávaný počet účastníků 15 – hodnocení: fotografiemi a papírovými dotazníky s účastníky ve spolupráci s partnerem – dlouhodobý dopad: zvýšení zapojení mladých lidí do veřejných aktivit a diskusí, detailní informovanost o nástrojích bezpečnostní politiky EU, vč. otázek obrany a bezpečnosti

Příprava a tisk vlastních informačních letáků (2. a 3. čtvrtletí): I. EUROPE DIRECT Jihlava (pro veřejnost, o naší činnosti), II. Evropská unie na školách (pro pedagogy, o naší nabídce pro školy), III. Evropská unie pro mladé (pro mladé lidi, o příležitostech v Evropě); letáky budou k dispozici papírově na našich akcích i online – cíl dle strategie: 1a) Informování o fungování EU, 2b) Životní perspektiva lidí v kraji (leták III) – plánovaný počet výtisků celkem: 500 – hodnocení: rozhovory s našimi partnery na akcích – dlouhodobý dopad: zvýšení informovanosti o EU, a o příležitostech v Evropě pro mladé (leták III)

Putování po projektech (3. čtvrtletí) – spoluorganizace akce pro veřejnost zahrnující prohlídku s výkladem na vybraném úspěšném projektu podpořeném evropskými fondy, ve spolupráci s partnerem: MMR – cíl dle strategie: 2c) Rozvoj kraje – očekávaný počet účastníků: 50 – hodnocení: fotografiemi a rozhovorem s partnerem

Den otevřených dveří (3. čtvrtletí) – účast se stánkem na akci pro veřejnost na vybraném úspěšném projektu podpořeném evropskými fondy, pořádané partnerem: MMR – cíl dle strategie: 2c) Rozvoj kraje – očekávaný počet přímých kontaktů s návštěvníky 200 – hodnocení: fotografiemi a rozhovorem s partnerem

V jednom kole (3. čtvrtletí, opakovaně dle zájmu) – příprava a realizace 90minutového vzdělávacího programu pro seniory/ky na téma udržitelnosti a udržitelné dopravy, vázáno na Evropský týden mobility, ve spolupráci s partnery: kluby seniorů či Senior Pointy – cíl dle strategie: 2a) Udržitelnost – očekávaný počet účastníků: 50 – hodnocení: fotografiemi a papírovými dotazníky s účastníky

Kvalita medu v Evropské unii a ve světě (3. čtvrtletí) – spoluorganizace semináře pro odbornou veřejnost, ve spolupráci s partnerem: místním včelařským spolkem, na téma včelařství a produkce medu v EU – cíl dle strategie: 2a) Udržitelnost, 2c) Rozvoj kraje – očekávaný počet účastníků: 60 – hodnocení: fotografiemi a papírovými dotazníky s účastníky

Noc vědy (3. čtvrtletí) – účast se stánkem na akci pro veřejnost, pořádané partnerem: VŠPJ, téma bude upřesněno později partnerem – cíl dle strategie: 1a) Informování o EU, 2c) Rozvoj kraje – očekávaný počet přímých kontaktů s návštěvníky: 200 – hodnocení: fotografiemi a rozhovorem s partnerem

Rozhoduj o Evropě (3. čtvrtletí) – spoluorganizace regionálního kola soutěže pro SŠ studující, ve spolupráci s partnerem: EUTIS, na téma fungování EU a demokratických procesů – cíl dle strategie: 1a) Informování o fungování EU, 1b) Aktivní zapojení, 2e) Demokracie – očekávaný počet účastníků: 35 – hodnocení: fotografiemi a papírovými dotazníky s účastníky ve spolupráci s partnerem – dlouhodobý dopad: zvýšení zapojení mladých lidí do veřejných aktivit a diskusí, do demokratických procesů a občanské společnosti

Rusko: obr na hliněných nohou (4. čtvrtletí) – organizace vlastní besedy pro veřejnost s odborníkem (Team EUROPE DIRECT), na téma ruské vnitřní a zahraniční politiky i ve vztahu k EU – cíl dle strategie: 2d) Bezpečnost – očekávaný počet účastníků: 30 – hodnocení: fotografiemi a papírovými dotazníky

It’s Time to Move! (4. čtvrtletí, opakovaně dle zájmu škol) – příprava a realizace vlastních přednášek a workshopů (1 či 2 hodiny, čeština či angličtina) pro SŠ studující na téma příležitostí pro mladé v Evropě, vázáno na Time to Move a Erasmus Days, s materiální podporou Eurodesku (informační a propagační předměty) – cíl dle strategie: 1b) Aktivní zapojení, 2b) Životní perspektiva lidí v kraji – očekávaný počet účastníků: 150 – hodnocení: fotografiemi, evaluací studujících (Mentimeter), rozhovory s pedagogy – dlouhodobý dopad: zvýšení využívání příležitostí které EU nabízí (vč. možností stáží a práce v evropských institucích) mladými lidmi

Den firem JobStart (4. čtvrtletí) – účast se stánkem na veletrhu pro VŠ studenty a absolventy, pořádané partnerem: VŠPJ, na téma pracovních a dalších příležitostí – cíl dle strategie: 2b) Životní perspektiva lidí v kraji – očekávaný počet přímých kontaktů s návštěvníky: 100 – hodnocení: fotografiemi a rozhovorem s partnerem – dlouhodobý dopad: zvýšení využívání příležitostí které EU nabízí (vč. možností stáží a práce v evropských institucích)

Kromě uvedených hlavních aktivit budeme v průběhu roku 2026 plnit další úkoly Komunikační strategie, s větším důrazem na některé konkrétní body. O všech výše uvedených akcích budeme informovat na našem webu a sociálních sítích; ty budeme také využívat pro sdílení zpráv našich partnerů, vč. Zastoupení Evropské komise a Kanceláře Evropského parlamentu. V roce 2026 hodláme zintenzivnit svou práci se sociálními sítěmi, a rovněž více komunikovat s místními médii; konkrétně chceme prohloubit naši spolupráci s Českým rozhlasem Vysočina.

Nedílnou součástí naší práce bude kooperace s našimi partnery, jak při organizaci akcí, tak při informování o evropských záležitostech. V roce 2026 hodláme ohledně možné spolupráce oslovit některé místní studentské spolky (např. Mladí pro demokracii). Dále chceme obnovit spolupráci s místními poradci EURES. Máme v úmyslu také rozšířit okruh partnerských seniorských spolků. Dále chceme rozšířit počet negymnaziálních středních škol (středních odborných škol a učilišť), s nimiž spolupracujeme a jimž nabízíme své vzdělávací materiály. A konečně, hodláme pokračovat či prohlubovat spolupráci s našimi tradičními partnery, jak místními (např. Kraj Vysočina či město Jihlava), tak celostátními (např. Eurodesk a Dům zahraniční spolupráce, Kancelář Evropského parlamentu); využívat také chceme síť řečníků Týmu EUROPE DIRECT.

Důležitou součástí naší činnosti v roce 2026 bude též sbírání zpětné vazby k naší práci – tomuto tématu budeme věnovat zvýšenou pozornost. Jak jsme uvedli v Komunikační strategii, kromě metod popsaných u jednotlivých aktivit výše hodláme na konci roku vést bilanční rozhovory s 5–10 vybranými osobnostmi s přehledem o dění v regionu; průběžně i sumárně na konci roku budeme též hodnotit ohlas na sociálních sítích. To nám umožní hodnocení našich aktivit a plnění našich cílů z dlouhodobější perspektivy. Zpětnou vazbu o naší činnosti i o náladách a postojích obyvatel Kraje Vysočina (cíl dle strategie: 1c) Naslouchání občanům) budeme též předávat Zastoupení Evropské komise v ČR.