Příloha č. 1 – Poskytovaná výzkumná podpora

Správa úložišť radioaktivních odpadů byla zřízena k 1. 6. 1997 Ministerstvem průmyslu a obchodu ČR jako státní organizace na základě atomového zákona (§ 26 zákona
č. 18/1997 Sb. o mírovém využívání jaderné energie a ionizujícího záření). Od roku 2000 je SÚRAO ve smyslu § 51 zákona č. 219/2000 Sb. organizační složkou státu.

Dlážděná 6 | 110 00 Praha 1 | ČR
tel.: +420 221 421 511 | fax: +420 221 421 544 | e-mail: info@surao.cz | www.surao.cz
IČ: 66000769 | Bankovní spojení: ČNB Praha 1, č. ú. 35-64726011/0710

Obsah
Příloha č. 1 – Poskytovaná výzkumná podpora
1.	Zkratky a Pojmy
1.2	Zkratky
1.3	Obecné pojmy
1.4	Pojmy a požadavky související s charakteristikami lokalit a výběrem kandidátních lokalit
2.	Požadavky na charakterizaci lokalit související s požadavky na způsob plnění
3.	Oblasti výzkumné podpory
3.2	Chování VJP a forem RAO, nepřijatelných do přípovrchových úložišť, v prostředí hlubinného úložiště
3.3	Chování obalových souborů pro VJP a RAO, nepřijatelných do přípovrchových úložišť, v prostředí hlubinného úložiště
3.4	Chování tlumících a výplňových materiálů a dalších konstrukčních materiálů a jevů a procesů probíhajících ovlivňujících jejich vlastnosti
3.5	Řešení úložných vrtů
3.6	Chování horninového prostředí
3.7	Transport radionuklidů z úložiště
3.8	Výzkum charakterizace horninového prostředí
3.9	Profesní oblasti
4.	Požadavky na způsob zabezpečování kvality
4.1	Všeobecné požadavky na kvalitu
4.2	Požadavky na úroveň, náplň a řešení Plánu kvality
4.3	Přezkoumání a odsouhlasení Plánu kvality
4.4	Administrativní řízení Plánu kvality
4.5	Prověřování zabezpečování jakosti Objednatelem
4.6	Zákaznické audity
4.7	Termín plnění zpracování Plánu kvality
5.	Vybrané požadavky na poskytování výzkumné podpory
6.	Jednotky a symboly
7.	Předpisy, doporučení, normy

1.	Zkratky a Pojmy
1.1	Pro dorozumění mezi zakázkami souvisejícími s přípravou HÚ do konce roku 2018 bude Poskytovatel při Poskytování výzkumné podpory používat následující zkratky a pojmy dle dále uvedeného významu.
1.2	Zkratky
AZ znamená zákon č. 18/1997 Sb., atomový zákon, ve znění pozdějších předpisů
BOZP znamená bezpečnost a ochrana zdraví při práci.
ČP znamená Časový plán
ČSN znamená Česká technická norma
ČÚBP znamená Český úřad bezpečnosti práce
EIA znamená Environment Impact Assessement
EN znamená Evropská norma
GIS znamená geografický informační systém
HÚ znamená hlubinné úložiště
IAEA znamená International Atomic Energy Agency, česky odpovídá zkratce MAAE
MAAE znamená Mezinárodní agentura pro atomovou energii
MŽP znamená Ministerstvo životního prostředí
ObčZ znamená zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů
PBZ znamená Předběžná bezpečnostní zpráva
PLK znamená Plán kvality
PO znamená Požární ochrana
RAO znamená Radioaktivní odpady
SÚJB znamená Státní úřad pro jadernou bezpečnost
VJP znamená Vyhořelé jaderné palivo
ZBZ znamená Zadávací bezpečnostní zpráva
ZK znamená změnová komise
ZVZ znamená zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů
ZD znamená Zadávací dokumentace
ŽP znamená Životní prostředí
1.3	Obecné pojmy
1.3.1	Čistopis je dokument vzniklý zapracováním připomínek Objednatele k signálnímu výtisku.
1.3.2	Článek je ustanovení číslovaného odstavce Smlouvy a Příloh Smlouvy a dalších odstavců nižší hierarchické úrovně. 
1.3.3	Den znamená kalendářní den.
1.3.4	Dokumentace je veškerá dokumentace dle podmínek Smlouvy, kterou je Poskytovatel povinen zpracovat a předat Objednateli. 
1.3.5	Konzultant Objednatele je osoba, která na základě smlouvy poskytuje Objednateli odbornou pomoc související s Dílem a může na základě pověření zastupovat v některých úkonech Objednatele.
1.3.6	Objednatel znamená právnickou osobu objednávající Dílo, uvedenou jako takovou ve Smlouvě (SURAO Správa úložišť radioaktivních odpadů, Dlážděná 6, 110 00 Praha 1, Česká republika).
1.3.7	Plán kvality je dokument, ve kterém je specifikováno, které postupy a související zdroje se musí použít pro plnění podle Smlouvy, dále kdo je používá a kdy se používají; zahrnují postupy, které se týkají procesů managementu kvality a procesů pro plnění Díla.
1.3.8	Práce znamená činnosti nezbytné pro plnění Smlouvy, jako jsou zpracování bezpečnostních hodnocení, studií, průzkumné práce a jiné závazky Poskytovatele zahrnuté do Smlouvy.
1.3.9	Signální výtisk je návrh dokumentace předaný Objednateli k připomínkování.
1.3.10	Sledovatelnost je schopnost vysledovat historii, použití nebo umístění toho, co je předmětem úvah.
1.3.11	Strana znamená Objednatel a Poskytovatel. Třetí strana je jakákoliv jiná osoba nebo subjekt vyplývající z kontextu.
1.3.12	Subdodavatel je právnická nebo fyzická osoba, která byla Poskytovatelem se souhlasem Objednatele, nebo postupem stanoveným ve Smlouvě, pověřena subdodávkou pro Poskytovatele, pomocí které má Poskytovatel plnit určitou část veřejné zakázky nebo která má poskytnout Poskytovateli k plnění veřejné zakázky určité věci či práva.
1.3.13	Výkres je výkres respektive jiný dokument určený k tisku na formát větší než A3
1.4	Pojmy a požadavky související s charakteristikami lokalit a výběrem kandidátních lokalit
1.4.1	Lokalita s velkým „L“ je stanovené průzkumné území a nejbližší okolí dotčené pracemi; lokalita s malým „l“ je území do vzdálenosti 20 km od hranice pozemku navrženého pro umísťování (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 2b).
1.4.2	Průzkumné území je území stanovené podle horního zákona, je podmnožinou Lokality.
1.4.3	Užší lokalitou je území do vzdálenosti 3 km od hranice pozemku navrženého pro umísťování (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 2a)
1.4.4	Vylučující kritéria jednoznačně znemožňují využití území pro umísťování (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 3 odst. (1)):
1.4.4.1	Vylučující kritérium: předpokládané překročení stanovaných průměrných ročních efektivních dávek ozáření jednotlivců z kritické skupiny obyvatel nacházející se v lokalitě odpovídající předpokládanému umísťování během provozu jaderného zařízení (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4a)
1.4.4.2	Vylučující kritérium: nerealizovatelnost včasného zavedení a úplného uskutečnění všech neodkladných opatření pro ochranu obyvatelstva za podmínek radiační havárie zařízení nebo pracoviště, zejména vzhledem k rozložení obyvatelstva a přítomnosti sídelních útvarů nacházejících se v lokalitě odpovídající předpokládanému umístění (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4b)
1.4.4.3	Vylučující kritérium: výskyt krasových jevů v rozsahu ohrožujícím stabilitu horninového masivu v podloží a nadloží pozemků či území vybraných pro umísťování (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4c)
1.4.4.4	Vylučující kritérium: projevy postvulkanické činnosti, jako jsou výrony plynů, termálních, minerálních a mineralizovaných vod, zjištěné na pozemcích či území předpokládaného umísťování a v jejich užších lokalitách (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4d)
1.4.4.5	Vylučující kritérium: dosažení nebo překročení hodnoty intenzity maximálního výpočtového zemětřesení 8 stupňů MSK-64 na zhodnocení makroseizmických účinků zemětřesení) na pozemcích předpokládaného umísťování (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4e)
1.4.4.6	Vylučující kritérium: výskyt zón pohybově a seizmicky aktivních zlomů se současnými deformacemi povrchu území a možností vzniku doprovodných zlomů, zjištěný geologickým průzkumem na pozemku předpokládaném pro umísťování (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4f)
1.4.4.7	Vylučující kritérium: výskyt geodynamických jevů, kterými jsou sesuvy, kerné sesuvy, plastické vytlačování podloží a ztekucení zemin, které ohrožují stabilitu horninového masivu na vybraném pozemku pro umísťování (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4g)
1.4.4.8	Vylučující kritérium: výskyt současných nebo předpokládaných deformací povrchu území vybraných pro umísťování a jejich užších lokalit v důsledku těžby plynu, ropy, vody nebo hlubinného dobývání nerostů, aplikace technologií rozpouštění (loužení) nerostů a jejich čerpání, které mohou ohrozit stabilitu horninového masivu v podloží, případně i nadloží stavby (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4h)
1.4.4.9	Vylučující kritérium: výskyt tektonické aktivity v užší lokalitě, která v době provozu zařízení nebo pracoviště prokazatelně povede ke změně náklonu současného povrchu pozemků vybraných pro umísťování v rozsahu přesahujícím stanovené technologické požadavky (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4i)
1.4.4.10	Vylučující kritérium: existence významných zásob podzemních vod či minerálních vod v užších lokalitách, ve kterých by stavbou nebo provozem díla došlo z hlediska radiačního vlivu k trvalým znehodnocujícím změnám vody (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4j)
1.4.4.11	Vylučující kritérium: únosnost základových půd na pozemcích vybraných pro umísťování nižší než 0,2 MPa a se základovými půdami posedavými, silně bobtnavými nebo s podílem organické příměsi větším než 3%, o mocnosti vrstvy neumožňující jejich odstranění nebo záměnu (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4k)
1.4.4.12	Vylučující kritérium: výskyt geologických podmínek vybraného území pro umísťování, jako jsou zvodnělé zeminy nesoudržné nebo měkké soudržné zeminy, předurčující tím 3. stupeň ražnosti tunelové stavby (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4l)
1.4.4.13	Vylučující kritérium: v prostoru podzemních děl nemožnost překrytí hlavní části podzemní stavby horninovým masivem o mocnosti větší než třínásobek největší šířky podzemního díla, minimálně 30m (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4m)
1.4.4.14	Vylučující kritérium: výskyt staré důlní činnosti v užších lokalitách, kde hrozí důsledky poddolování, průvaly důlních vod a bořivé účinky velkých důlních event. horských otřesů (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4n)
1.4.4.15	Vylučující kritérium: výskyt těžby surovin v užších lokalitách, která by měla nepříznivé dopady na výstavbu a provoz zařízení nebo pracoviště (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4o)
1.4.4.16	Vylučující kritérium: zasahování pozemků vybraných pro umísťování do zátopových území vodotečí, zaplavovaných při Q100 a do území, která mohou být zaplavena v důsledku havárií vodních nádrží (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4p)
1.4.4.17	Vylučující kritérium: zasahování pozemků vybraných pro umísťování do ochranných pásem dálnic a železnic (viz Vyhláška 215/1997 Sb. § 4q)
1.4.4.18	Kritéria podle Vyhlášky 215/1997 Sb. se vztahují spíše na povrchovou část HÚ. Objednatel v průběhu plnění zpracuje vlastní kritéria vycházející z doporučení MAAE, vztahující se na podzemní část HÚ, která budou Poskytovateli předána v průběhu plnění Smlouvy.  
2.	Požadavky na charakterizaci lokalit související s požadavky na způsob plnění
2.1	Lokalita pro hlubinné úložiště musí být charakterizována do úrovně podrobnosti dostačující k podpoře obecné znalosti charakteristik lokality a vývoje lokality v průběhu času. Charakteristika lokality musí zahrnovat její současný stav, její pravděpodobný přirozený vývoj a možné přírodní jevy, ale i lidské plány a činnosti v okolí, které mohou mít vliv na bezpečnost úložiště po dobu jeho existence. Musí také zahrnovat pochopení vlivu na bezpečnostní funkce, události a procesy spojené s lokalitou úložiště. (viz MAAE SSR-5 Požadavek 15)
2.2	Charakterizace (popis) lokality je činnost prováděná za účelem pochopení přírodních prvků, událostí a procesů v lokalitě (v současné době, v minulosti a případně i v budoucnu) a odpovídajícím způsobem popisuje její prostorový a časový rozměr a variabilitu. Charakterizace lokality přispívá ke komplexnímu popisu lokality, který zahrnuje informace o antropogenních charakteristikách (např. využití území a dopravní infrastruktura pro environmentální studie). Charakterizace lokality zahrnuje sběr dat (např. měření, odběr vzorků a monitoring) a interpretaci těchto dat pro získávání informací a znalostí. (viz MAAE SSG-14; 6.5)
2.3	Kromě poskytování popisu současných charakteristik lokality, měly by Projekty prací zajistit třídění a interpretaci informaci na podporu modelů popisující předcházející vývoj lokality. To by mělo zahrnovat vyšetřování dlouhodobé stability geosféry v reakci na minulé změny týkající se životního prostředí a klimatu a vlivu tektoniky včetně zlomů a rozpukání a vulkanismu. Obzvláště důležité v tomto ohledu jsou paleo-hydrogeologické studie. Časový rámec pro posouzení těchto změn by měl být přinejmenším srovnatelný s budoucím časovým horizontem posouzení bezpečnosti. Tyto informace mohou být použity na podporu scénáře dalšího přirozeného vývoje lokality a pro hodnocení relevance funkcí, událostí a procesů, které by mohly mít vliv na provoz hlubinného úložiště, včetně interakcí přírodních a inženýrských bariér. (viz MAAE SSG-14; 6.11)
2.4	Informace o lokalitě a jejím okolí by měly být získány pomocí dalších polních, laboratorních a podpovrchových studií. Takové studie by měly umožnit modelování transportu radionuklidů na základě specifických dat o lokalitě, přispět k zavedení podrobných technických charakteristik lokality a přispět k vývoji návrhu zařízení. (viz MAAE SSG-14; 6.14)
2.5	Informace budou obsahovat geovědní parametry a umožní pochopit faktory ovlivňující vliv relevantních charakteristik na návrh hlubinného úložiště. Charakterizace lokality by měla umožnit potvrzení použitelnosti masivu pro ukládání odpadu, pro výstavbu tunelů a chodeb. Potvrzení, že objem masivu je dostatečný pro uložení plánovaného množství odpadu není součástí Díla, ale bude náplní až dalších průzkumných prací na dvou kandidátních lokalitách. 
2.6	Geologické prostředí pro hlubinné úložiště by mělo umožnit úplnou charakterizaci a mělo by mít příznivé geometrické, fyzikální a chemické charakteristiky pro umístění hlubinného úložiště a pro utlumení pohybu radionuklidů z hlubinného úložiště do životního prostředí po uvažovanou dobu. (viz MAAE SSG-14; I.21)
2.7	Hloubka a rozměry hostitelského prostředí by měly být dostatečné pro umístění hlubinného úložiště. Preferují se jednotné skalní formace v poměrně jednoduchých geologických podmínkách, protože je pravděpodobné, že budou lépe charakterizované a jejich vlastnosti by mohly být lépe předvídatelné. Podobně, formace s několika hlavními strukturálními prvky nebo potenciálními transportními cestami, jejichž dopad na provoz může být snadno posouditelný, jsou také upřednostňovány. Je však možné, že při pokračování průzkumů a charakterizace, zdánlivě jednoduché prostředí, se může ukázat být složitější, než se původně očekávalo. (viz MAAE SSG-14; I.22)
2.8	Mechanické vlastnosti hostitelského prostředí by měly být příznivé pro bezpečnou výstavbu, provoz a uzavření hlubinného úložiště a pro zajištění dlouhodobé stability geologické bariéry obklopující hlubinné úložiště. Teplotní a tepelně-mechanické vlastnosti hostitelského prostředí je také třeba vzít v úvahu v případě odpadů produkujících teplo. S ohledem na možnost produkce plynů v hlubinném úložišti je třeba při posuzování vzít v úvahu vlastnosti geologické bariéry z hlediska transportu plynu. (viz MAAE SSG-14; I.23)
2.9	Informace, které by měly být shromážděny k získání odpovídající úrovně porozumění geologickému prostředí, zahrnují místní a regionální údaje o struktuře a stratigrafii sedimentů hornin a zemin a jejich chemických a fyzikálních vlastnostech, včetně mechanických, a v případě účelnosti tepelných vlastností. (viz MAAE SSG-14; I.24)
2.10	Hostitelské prostředí by nemělo být náchylné k postižení budoucími geodynamickými jevy (např. změnou klimatu, neotektonikou, seismicitou, vulkanismem, diapirismem) do té míry, že by tyto mohly nepřijatelně poškodit těsnostní a izolační schopnosti celého úložného systému. (viz MAAE SSG-14; I.25)
2.11	Vývoj klimatu představovaný glaciálními cykly může mít za následek zásadní změny v hydrosféře, jako je kolísání mořské hladiny, změny v erozních nebo sedimentačních procesech a jejich vzájemném poměru, změny v glaciálních nebo periglaciálních podmínkách, a změny rovnováhy v hydrogeologických a hydrologických poměrech. Geodynamické efekty, jako např. pohyby země spojené se zemětřesením, sesuvem nebo poklesem a zdvihem terénu, vulkanismem a diapirismem mohou vyvolat změny v podmínkách a procesech v zemské kůře. Tyto typy událostí, které v některých případech mohou být vzájemně propojené, mohou mít vliv na úložný systém v důsledku poruch integrity lokality nebo změny proudění podzemní vody. Lokalita by měla být umístěna v geologickém a geografickém prostředí, kde tyto geodynamické procesy nebo události nebudou pravděpodobně a nepovedou k nepřijatelným únikům radionuklidů. (viz MAAE SSG-14; I.26)
2.12	Reakce geosféry na změny prostředí na povrchu má tendenci klesat s hloubkou. Faktory, které ovlivňují stabilitu geosféry by měly být posouzeny. Informace nezbytné pro jakékoliv hodnocení obsahují:
2.12.1	(A) klimatickou historii (místní a regionální) a očekávané dlouhodobé budoucí trendy v lokálním a globálním měřítku
2.12.2	(B) historii tektonického vývoje, rámcové geologické členění na lokální a regionální úrovni a historii seizmického vývoje
2.12.3	(C) evidence aktivních (kvartérních a pozdně tercierních) neotektonických procesů, jako je zdvih, pokles, náklon, vrásnění a zlomová tektonika
2.12.4	(D) výskyt zlomů v geologickém prostředí (např. jejich umístění, délka, hloubka a informace o stáří posledního pohybu)
2.12.5	(E) napěťové pole v oblasti lokality
2.12.6	(F) odhady charakteristik a maximální intenzity zemětřesení, které by byly možné v lokalitě na základě jejích seismotektonických vlastností;
2.12.7	(G) odhady geotermálního gradientu a důkazy o termálních pramenech
2.12.8	(H) důkazy o aktivním (kvartérním a pozdně tercierním) vulkanismu
2.12.9	(I) důkazy diapirů (diapirové struktury);
2.12.10	(J) paleohydrologie.
2.12.11	Výše uvedené informace získané v rámci plnění Díla nemusí být úplné, ale musí být v rozsahu umožňujícím přijmout objektivní rozhodnutí o zařazení či nezařazení lokality mezi 2 kandidátní lokality pro HÚ. (viz MAAE SSG-14; I.27)
2.13	Hydrogeologické charakteristiky a charakteristika geologického prostředí by měly mít tendenci omezovat proudění podzemní vody v rámci úložiště a měly by podpořit bezpečné uzavření a izolaci odpadu s požadovanou věrohodností, že jakékoliv radionuklidy, které by mohly migrovat z prostředí úložiště budou zpomaleny v důsledku omezené vodivosti nebo by byly rozptýleny v geosféře, což vede k dlouhým transportním časům, které sníží jejich koncentraci na povrchu. (viz MAAE SSG-14; I.28)
2.14	Takové hodnocení mechanismů proudění podzemní vody, jako je analýza směru a rychlosti proudění, bude důležitým vstupem pro hodnocení bezpečnosti, protože nejpravděpodobnější způsob úniku radionuklidů je vlivem proudění podzemní vody. Bez ohledu na povahu odpadu nebo způsob uložení, horninové prostředí má být schopné omezit průtok, přítok a odtok podzemní vody a tím zabránit nepřijatelnému uvolňování radionuklidů. Fenomény jako aquifery a zlomová pásma jsou možnými cestami pro únik radionuklidů. Takovéto cesty by měly být omezeny v hostitelských horninách úložiště tak, aby ochranná funkce geologických a inženýrských bariér zůstala kompatibilní. Ředící schopnost hydrogeologického systému může být důležitá a měla by být hodnocena. Umístění by mělo být optimalizováno z hlediska délky cest pomalu tekoucí spodní vody z hlubinného úložiště do životního prostředí. (viz MAAE SSG-14; I.29)
2.15	Možné důsledky pro hydrogeologii vyplývající z procesů způsobených hlubinným úložištěm (např. tepelné a radiační účinky, zvýšená hydraulická vodivost v důsledku důlního díla) by měly být brány v úvahu. (viz MAAE SSG-14; I.30)
2.16	Data potřebná pro hydrogeologii:
2.16.1	(a) hydrogeologické vyhodnocení místních a regionálních geologických formací a charakterizace a identifikace zvodněných a nepropustných poloh v dostatečných podrobnostech
2.16.2	(b) identifikace a charakterizace významných hydrogeologických formací v regionu (např. jejich umístění, rozsah, souvislosti)
2.16.3	(c) odhad přítoku a odtoku do a z hlavních místních a regionálních hydrogeologických formací (umístění a vodní bilance)
2.16.4	(d) hydrogeologické charakteristiky hostitelské horniny (např. distribuce pórovitosti, propustnosti, hydraulický gradient); 
2.16.5	(e) proudění podzemní vody (průměrný průtok a převládající směry) všech hydrogeologických jednotek v geologickém prostředí
2.16.6	(f) fyzikální a chemické vlastnosti podzemní vody a hostitelské horniny v geologickém prostředí
2.16.7	(g) výzkum paleo-hydrogeologického vývoje lokality (viz MAAE SSG-14; I.31)
2.17	Fyzikálně-chemické a geochemické charakteristiky horninového a hydrogeologického prostředí by měly mít tendenci k omezování uvolňování radionuklidů z hlubinného úložiště do okolního prostředí, nebo alespoň omezit jejich migraci. (viz MAAE SSG-14; I.32)
2.18	Volba hostitelského prostředí a okolního geologického prostředí, které má vhodné geochemické vlastnosti a dobré zpožďovací vlastnosti pro dlouhodobé radionuklidy, je zvláště důležitá pro hlubinné úložiště. Ve formaci, kde nastává proudění spodní vody přes zlomy a póry, zpomalení minerály, jak v matrici horniny tak na stěnách puklin by mohly být důležité pro podporu dlouhodobé funkce úložného systému. Procesy geochemického zadržení nebo zpoždění, které řídí následně rychlost a velikost migrace radionuklidů zahrnují takové procesy, jako difúze, srážení, sorpce, iontové výměny a chemické interakce. Schopnost podzemních vod transportovat radioaktivní koloidy může být důležitá a měla by být také brána v úvahu. Biogeochemie je dalším faktorem, který může mít význam pro konkrétní lokalitu. (viz MAAE SSG-14; I.33)
2.19	Informace nezbytné k odhadu potenciálu pro migraci radionuklidů do životního prostředí by měly zahrnovat popis geochemických a hydrochemických podmínek hostitelské horniny a okolích geologických a hydrogeologické formací a jejich průtokový systém. Tato informace by měla zahrnovat:
2.19.1	(a) mineralogické a petrografické složení geologických médií a jejich geochemické vlastnosti
2.19.2	(b) chemismus podzemní vody (viz MAAE SSG-14; I.34)
2.19.3	Řada chemických a fyzikálně-chemických interakcí mezi formou odpadu, obalem a zásypovým materiálem a prostředím hlubinného úložiště by měly být hodnoceny. Pro posouzení migrace radionuklidů do životního prostředí vyplývající z interakce hornina-voda-obal odpadů následovaný korozí obalu odpadů a vyluhováním radionuklidů z odpadu, by měly být získány informace o:
2.19.3.1	(a) chemickém, radiochemickém a mineralogickém složení hornin (včetně výplní puklin)
2.19.3.2	(b) sorpční kapacitě minerálů a hornin pro ionty důležitých radionuklidů
2.19.3.3	(c) obsahu radionuklidů a chemickém složení podzemních vod, včetně pH a Eh
2.19.3.4	(d) účincích záření a zbytkového tepla na horniny a na chemismus podzemních vod
2.19.3.5	(e) vlivu organických, koloidních a mikrobiologických materiálů
2.19.3.6	(f) charakteristikách pórů a povrchu minerálů hornin (včetně trhlin)
2.19.3.7	(g) efektivní difúzní rychlosti nuklidů v hornině
2.19.3.8	(h) rozpustnosti speciace radionuklidů (viz MAAE SSG-14; I.35)
2.20	Umístění hlubinného úložiště by mělo být provedeno s ohledem na současné i potenciální lidské činnosti v lokalitě nebo její blízkosti. Pravděpodobnost, že tyto činnosti by mohly mít vliv na uzavření a izolační schopnosti úložiště a způsobit nepřijatelné důsledky, by měla být minimalizována. (viz MAAE SSG-14; I.36)
2.21	Při hodnocení hostitelské horniny pro hlubinné úložiště je třeba zvážit i další možnosti zhodnocení hostitelské horniny jako těžitelné suroviny nebo pro vybudování skladovacích prostor. Například možná přítomnost plynu nebo ropných ložisek a hodnotných ložisek nerostných surovin a jakýkoliv významný potenciál geotermální energie by měly být vzaty v úvahu, aby se minimalizovala možnost lidského zásahu do geologického úložného systému. Přednost by měla být dána lokalitám nacházejících se v oblastech, které minimalizují pravděpodobnost, že hostitelské prostředí by mohlo být takto využito. (viz MAAE SSG-14; I.37)
2.22	Pokud již existující vrty a výkopy v hostitelské hornině a v jejím okolí vykazují skutečné nebo potenciální hydraulické propojení, mělo by být identifikováno, kde mohou mít vliv na bezpečnost. V takových případech by vrty a další struktury, které by mohly představovat potenciální migrační cesty pro radionuklidy, měly být utěsněny. (viz MAAE SSG-14; I.38)
2.23	Charakteristiky (vlastnosti) povrchu, které by mohly vést k zaplavení hlubinného úložiště, jako důsledek selhání stávajících nebo plánovaných vzdutí povrchových vod by měly být pečlivě zváženy a vyhodnoceny. Při analýze regionu mohou být potenciální lokality vybrány na základě závažnosti účinků povodní. Zařízení postavena v blízkosti svahů by měla být hodnocena v kontextu svahových poruch a skalních sesuvů vzniklých v důsledku lidských činností, jako je odlesňování. (viz MAAE SSG-14; I.39)
2.24	Informace nezbytné pro vyhodnocení toho, jak současné i potenciální lidské činnosti by mohly mít vliv na hlubinné úložiště, zahrnuje:
2.24.1	(a) záznamy z minulosti a současnosti o vrtání a těžbě v blízkosti lokality
2.24.2	(b) informace o výskytu energetických a nerostných surovin v oblasti lokality
2.24.3	(c) zhodnocení aktuálního a budoucího možného využití povrchových a podzemních vod v lokalitě
2.24.4	(d) umístění stávajících a plánovaných vodních děl. (viz MAAE SSG-14; I.40)
2.25	Povrchové a podzemní charakteristiky lokality by měly umožnit návrh optimalizovaného plánu povrchových zařízení, a konstrukci všech ražeb v souladu s příslušnými bezpečnostními předpisy. (viz MAAE SSG-14; I.41)
2.26	Celkové strategie výstavby nebo hloubení by měly být připraveny a použity při přípravě důlního díla tak, aby zajistily, že jsou v souladu s národními předpisy pro stavbu podzemních děl, a že souběžně probíhající výkopové práce a ukládání odpadu se navzájem neovlivňují. Razící práce musí být prováděny tak, aby nevytvářely takové změny v okolním horninovém prostředí, které by představovaly nepřijatelné únikové cesty z hlubinného úložiště do biosféry. Materiál z hloubení šachet, tunelů a chodeb může být uvažován, např. s ohledem na jeho použití jako zásypový materiál v navrhovaném úložišti. Není-li to možné, měl by se tento materiál vzít v úvahu pro terénní úpravy ke zlepšení přírodního prostředí. Vzdálenost od vhodných zdrojů kameniva nebo vody pro stavební činnosti může být vzata v úvahu (viz MAAE SSG-14; I.42)
2.27	Údaje nezbytné pro posouzení stavebních a inženýrských podmínek zahrnují:
2.27.1	(a) podrobné geologické a hydrogeologické údaje o hostitelské hornině a o jejím nadloží
2.27.2	(b) topografie lokality a jejího okolí
2.27.3	(c) povodňová (záplavová) historie oblasti
2.27.4	(d) specifikace oblastí náchylných k sesuvům půdy, potenciálně nestabilních svahů nebo materiálů s nízkou únosností nebo s vysokým zkapalňovacím potenciálem
2.27.5	(e) potenciálně nepříznivé podmínky, které se mohou vyskytnout během ražby (vysoká teplota horniny, vysoká koncentrace plynu, vysoký poměr napětí a pevnosti, výskyt smykových zón)
2.27.6	(f) historické údaje o seizmicitě regionu;
2.27.7	(g) geomechanické a tepelné vlastnosti hostitelské horniny (viz MAAE SSG-14; I.43)
2.28	Lokalita by měla být umístěna tak, že kvalita životního prostředí bude dostatečně chráněna a potenciální negativní dopady lze zmírnit na přijatelnou úroveň, s ohledem na technické, ekonomické, sociální environmentální faktory. (viz MAAE SSG-14; I.44)
2.29	Geologické úložiště, jako i jiná velká průmyslová zařízení, musí být v souladu s požadavky na ochranu a zachování životního prostředí a s dalšími příslušnými předpisy ne-radiologické oblasti. Mezi možnými nepříznivými dopady, které může mít geologické úložiště na životní prostředí, mohou být následující:
2.29.1	(a) zhoršování životního prostředí v důsledku těžebních aktivit a dalších průmyslových provozů v oblasti zájmu. Takové zhoršování může zahrnovat: hluk a vizuální efekty a fyzický vliv, jako například z nebezpečných výluhů.
2.29.2	(b) dopad na oblasti významných veřejných hodnot
2.29.3	(c) zhoršení zásobování vodou
2.29.4	(d) dopad na život rostlin a živočichů, zejména ohrožených druhů (viz MAAE SSG-14; I.45)
2.30	Pro odhad možných dopadů na životní prostředí, potřebné informace se budou týkat dat nutných pro zhodnocení dopadů na životní prostředí a měly by věnovat pozornost:
2.30.1	(a) území národních parků, rezervacím divokých zvířat, územím zvláštních vědeckých nebo kulturních zájmů a historickým oblastem
2.30.2	(b) stávajícím zdrojům povrchové i podzemní vody
2.30.3	(c) stávající pozemské a vodní vegetaci a volně žijícím živočichům (viz MAAE SSG-14; I.46)
2.31	Při výběru vhodných lokalit, by mělo být zváženo využití území a vlastnické vztahy k půdě v souvislosti s možným budoucím rozvojem a regionálním plánováním v zájmové oblasti. Územní jurisdikce (působnost) nebo vlastnictví pozemků bude ve většině států významným faktorem s ohledem na ekonomiku a postoj veřejnosti. Stávající vlastnictví půdy provozovatelem navrhovaného zařízení nebo státem by mohlo zjednodušit plánovací a hodnotící práce a redukovat problémy spojené s vynětím půdy. Informace shromažďované pro účely umísťování musí obsahovat podrobné údaje o stávajícím půdním fondu, jurisdikci a územních plánech zájmové oblasti. (viz MAAE SSG-14; I.47)
2.32	Pro účely umístění, musí být shromážděny informace o: (a) alternativních  způsobech dopravy a infrastruktuře pro transport odpadů, (b) alternativní dopravní trasy (c) hustotě populace podél navrhovaných dopravních tras. (viz MAAE SSG-14; I.48)
2.33	Přeprava radioaktivního odpadu do hlubinného úložiště v sobě skrývá možnost expozice veřejnosti ionizujícím zářením. Možnost expozice se může zvyšovat s rostoucí vzdáleností, po kterou má být odpad přepravován. Posouzení dopravy odpadů do hlubinného by mohlo být faktorem při získávání souhlasu veřejnosti o umístění hlubinného úložiště. (viz MAAE SSG-14; I.49)
2.34	V některých případech budou muset být budovány nové přístupové cesty nebo zlepšeny existující. Výstavba přístupových cest je složitější a dražší při existenci nevhodných terénních podmínek, jako jsou prudká klesání a stoupání a přirozené překážky. Z těchto důvodů může být dána přednost lokalitám, které vyžadují kratší dopravní vzdálenosti a omezený počet doprovodných staveb, a kde přístupové cesty nemusí projít obtížným terénem. Nicméně, výstavba nových silnic nebo další dopravní infrastruktury, v souhrnu nebo jednotlivě, může umožnit provozovateli optimalizovat dopravní sít, například vyhnout se obydleným nebo citlivým oblastem nebo podporovat vznik dopravních spojení pro místní komunitu. (viz MAAE SSG-14; I.50)
2.35	Výstavba a provoz v povrchovém areálu, jako je přijímání a manipulace s kontejnery s odpadem, dekontaminace a přebalení odpadu pokud je nutné, stejně jako ostatní velké průmyslové činnosti, by se neměla konat v hustě obydlených oblastech. Na druhé straně, lokalita by se měla nacházet v oblasti schopné absorbovat s HÚ související fluktuaci a požadavky na potřebné služby, jako je jako stavební práce a obsluhy, bydlení, hotely a restaurace, Podpůrné průmyslu a založila občanské a kulturní organizace.  Obecně platí, že přednost by měla být dána lokalitě vzdálené, od hustě osídlených oblastí, ale které jsou schopny absorbovat očekávané změny v infrastruktuře a ve kterých je dostupná pracovní síla. (viz MAAE SSG-14; I.51)
2.36	Pro odhad sociálních dopadů, které by mohly vyplývat z budování hlubinného úložiště v lokalitě, by měly typy shromážděných informací obsahovat údaje o:
2.36.1	(a) složení obyvatelstva, hustota, rozvrstvení a trendy
2.36.2	(b) rozložení zaměstnanosti a trendy v ekonomickém sektoru
2.36.3	(c) sociální činnost a infrastruktura, včetně rekreačních zařízení
2.36.4	(d) nabídky bydlení a požadavky
2.36.5	(e) průmyslová základna a očekávání v lokalitě
2.36.6	(f) zemědělská základna a očekávání v lokalitě (viz MAAE SSG-14; I.52)
3.	Oblasti výzkumné podpory
3.1	Dále jsou v článku 3 této přílohy uvedeny příklady konkretizace činností plnění dle článků č. 4.3 a 4.5 smlouvy.
3.2	Chování VJP a forem RAO, nepřijatelných do přípovrchových úložišť, v prostředí hlubinného úložiště
3.2.1	Upřesnění inventáře radionuklidů v matrici VJP, mezeře mezi povlakem a matricí VJP, konstrukčních materiálech VJP, inventáře RAO z vyřazování JE, vyřazených zářičů, atd. na základě analýzy předchozích zpráv a nových informací z výsledků zahraničních projektů a případně dodatečných výpočtů, a identifikace nejistot, které je třeba vyřešit v další fázi přípravy úložiště.
3.2.2	Upřesnění a zdůvodnění hodnoty loužitelnosti VJP a RAO pro bezpečnostní rozbory, frakce okamžitě uvolnitelných radionuklidů v závislosti na stupni vyhoření paliva na základě analýzy výsledků zahraničních projektů, a identifikace nejistot, které je třeba vyřešit v další fázi přípravy úložiště.
3.2.3	Shrnutí informací o vlastnostech ostatních forem RAO určených do HÚ (všechny odpady mimo VJP) do formy databáze a návrh postupu jejich testování a případně i vývoje optimálních forem odpadů
3.2.4	Charakterizace ostatních vlastností RAO podle vyhlášky SÚJB 307/2002 Sb. a identifikace nejistot, které je třeba vyřešit v další fázi přípravy úložiště.
3.3	Chování obalových souborů pro VJP a RAO, nepřijatelných do přípovrchových úložišť, v prostředí hlubinného úložiště
3.3.1	Zavedení metodiky hodnocení životnosti obalových souborů s cílem určit jejich střední životnost a parametry distribuce selhávání jednotlivých obalových souborů
3.3.2	Návrh a zahájení implementace laboratorního experimentálního programu zaměřeného na mikrobiální korozi materiálů obalových souborů
3.3.3	Návrh a implementace vhodných modelových a výpočetních nástrojů pro stanovení maximálního množství obalových souborů, které mohou selhat v jednom roce v různých obdobích vývoje úložiště během 1 miliónu let, a identifikace nejistot, které je třeba vyřešit v další fázi přípravy úložiště.
3.4	Chování tlumících a výplňových materiálů a dalších konstrukčních materiálů a jevů a procesů probíhajících ovlivňujících jejich vlastnosti
3.4.1	Aktualizace poznatků o dlouhodobých vlastnostech tlumících, výplňových a konstrukčních materiálů a návrh podrobného laboratorního a in-situ výzkumného programu
3.4.2	Návrh a zahájení experimentální testování dlouhodobých vlastností tlumících, výplňových a konstrukčních materiálů a jejich interakce s ostatními bariérami a kritickými radionuklidy
3.4.3	Návrh programu modelování chování tlumících, výplňových a konstrukčních materiálů a predikce změny funkčních vlastností tlumících, výplňových a konstrukčních materiálů v různých obdobích vývoje úložiště během 1 milionu let a identifikovány nejistoty, které je třeba vyřešit v další fázi přípravy úložiště.
3.5	Řešení úložných vrtů
3.5.1	Definování požadavků na úložné vrty z hlediska jejich vlivu na dlouhodobou bezpečnost úložiště, například: požadavky na porušenou zónu (EDZ), maximální přítoky do vrtu či odprýskávání (spalling). 
3.5.2	Identifikace jevů, procesů a událostí majících vliv na kvalitu povrchu vrtů (typy horniny, hloubka, teplo, použité technologie) z hlediska jejich vlivu na dlouhodobou bezpečnost.
3.5.3	Návrh a implementace výzkumného programu pro kandidátní typy hornin z potenciálních lokalit zaměřeného na porozumění vlivu identifikovaných faktorů na dlouhodobou bezpečnost. 
3.5.4	Návrh a implementace vhodných matematických a výpočetních nástrojů pro analyzování dlouhodobé geomechanické stabilita výrubů a výlomů.
3.5.5	Identifikace, a případně modelování, vlivu kvality vrtu na dlouhodobou bezpečnost úložiště, a identifikace nejistot, které je třeba vyřešit v další fázi přípravy úložiště.
3.6	Chování horninového prostředí
3.6.1	Shrnutí dostupných dat o geologii a hydrogeologii potenciálních lokalit a vytvoření regionálních a lokálních hydrogeologických modelů pro potencionální lokality a všechny fáze vývoje úložiště (před zahájením hornické činnosti, po zahájení hornické činnosti, při provozu, po uzavření) v horizontu 1 milionu let, zohledňujícího všechny důležité jevy, procesy a události. Podrobnost připravených modelů bude postupně zvyšována s rostoucím množství znalostí z lokalit. 
3.6.2	Pilotní vytvoření 3D strukturně-geologického modelu (Site Descriptive Model) pro potenciální lokality.
3.6.3	Vytvoření nástrojů pro 3D vizualizaci geologických, hydrogeologických a geochemických  dat pro bezpečnostní rozbory a projektové řešení úložiště.
3.6.4	Shrnutí dostupných dat o tektonickém/seismickém stavu potencionálních lokalit a jejich předpokládaném vývoji a vytvoření tektonických/seismických modelů ve všech fázích vývoje úložiště (před zahájením hornické činnosti, po zahájení hornické činnosti, při provozu, po uzavření) v horizontu 1 milionu let, zohledňující všechny důležité jevy, procesy a události. Modelové zhodnocení vlivu tektonických změn na pohyby horninových bloků v jednotlivých lokalitách a následně na možnost poškození obalových souborů umístěných v hlubinném úložišti. Podrobnost připravených modelů bude postupně zvyšována s rostoucím množství znalostí z lokalit. 
3.6.5	Kvalifikovaný odhad eroze a denudace v potencionálních lokalitách v horizontu 1 000 000 let
3.6.6	Kvalifikovaný odhad klimatických změn v potencionálních lokalitách v horizontu 1 000 000 let.
3.6.7	Shrnutí dostupných dat o geochemickém vývoji potencionálních lokalit s využitím existujících dat a vytvoření komplexního geochemického modelu pro všechny fáze vývoje úložiště (před zahájením hornické činnosti, po zahájení hornické činnosti, při provozu, po uzavření) v horizontu 1 milionu let, zohledňující všechny důležité jevy, procesy a události včetně vlivu inženýrských bariér a dalších konstrukčních prvků (například změna redukčního prostředí na oxidační a naopak). Podrobnost připravených modelů bude postupně zvyšována s rostoucím množství znalostí z lokalit. 
3.6.8	Shrnutí dat hodnot rozpustnosti/speciace kritických radionuklidů při využití konzervativních, ale reálných dat z připravených geochemických modelů. Výstupem práce bude tabulka maximální koncentrace radionuklidů v prostředí potencionálních lokalit s využitím všech dostupných dat a informací, a to ve formě vhodné pro deterministické a pravděpodobnostní modelování.
3.6.9	V první fázi do roku 2016 budou připraveny modely na základě dostupných dat z existujících zdrojů, dat získaných z povrchu a dat ze zahraničních hlubinných vrtů a podzemních laboratoří v krystalických horninách. Předpokládá se, že hlubinné vrty na lokalitách budou realizovány až v projektu podrobnějšího geologického průzkumu lokalit v letech 2016 do 2018. 
3.7	Transport radionuklidů z úložiště
3.7.1	Odhad preferenčních cest pro migraci radionuklidů v potencionálních lokalitách z úložiště do životního prostředí se zvážením vývoje lokality a návrh průzkumných prací pro jejich upřesnění. Testování různých způsobů stanovení preferenčních cest pro transport radionuklidů z úložiště do životního prostředí v potencionálních lokalitách s využitím vytvořených hydrogeologických modelů (viz. bod 3.6.1).  
3.7.2	Shrnutí dat pro hodnocení migračních vlastností inženýrských bariér (bentonitu, a případně bentonitu s příměsí inertních přísad) a horninového prostředí krystalických hornin (rozpustnosti, sorpční a difúzní koeficienty) na základě analýzy dostupných zahraničních databází a recenzovaných publikací. Přednostně budou data uvedena ve formě distribučních funkcí hodnot migračních parametrů pro definované podmínky měření a definovaný materiál. V případě, že dostupné distribuční funkce nebudou dostupné, budou uvedeny naměřené hodnoty z recenzovaných publikací včetně přesných podmínek měření a budou diskutovány nejistoty. 
3.7.3	Shrnutí a aktualizace dostupných procesních modelů popisujících migraci radionuklidů přes inženýrské bariéry a horninové prostředí.
3.7.4	Identifikace všech jevů, procesů a událostí ovlivňujících transport radionuklidů (například vliv koloidů či mikroorganizmů) a odhad jejich vlivu na hodnoty migračních parametrů. 
3.7.5	Návrh a implementace laboratorního a in-situ experimentálního programu, ve kterém budou zhodnoceny transportní vlastnosti (difuzivita a sorpce) vzorků inženýrských bariér na bázi tuzemských surovin a hornin z kandidátních lokalit pomocí standardizovaných metod. Srovnání výsledků s daty ze zahraničních publikací. 
3.7.6	Aktualizace získaných dat pro bezpečnostní rozbory do formy databáze včetně identifikace zbylých nejistot.
3.7.7	Identifikace nejistot, které je třeba vyřešit v další fázi přípravy úložiště.
3.8	Výzkum charakterizace horninového prostředí
3.8.1	Analýza aplikovatelnosti metodik charakterizace horninového prostředí – identifikace a testování vybraných metodik, které je třeba zavést pro specifické prostředí hlubinného úložiště.
3.9	Profesní oblasti
3.9.1	výzkum podzemních děl
3.9.2	modelování horninového prostředí
3.9.3	geologický, hydrogeologický  a geochemický výzkum
3.9.4	seismologie a geologické inženýrství
3.9.5	transport radionuklidů v inženýrských bariérách a horninovém prostředí
3.9.6	hodnocení transportu, kumulace a přenosu radionuklidů v různém prostředí
3.9.7	koroze materiálů
3.9.8	jaderná chemie a fyzika
4.	Požadavky na způsob zabezpečování kvality
4.1	Všeobecné požadavky na kvalitu
4.1.1	Poskytovatel musí mít zaveden systém managementu kvality splňující požadavky normy ISO 9001 (v platném znění). 
4.1.2	Vlastní zabezpečování kvality pro rozsah Poskytovatelem poskytovaného plnění musí vycházet ze zavedeného systému managementu kvality Poskytovatele a Poskytovatel ho bude provádět podle odsouhlaseného Plánu kvality. V plánu budou zohledněny požadavky vyhlášky SÚJB č. 132/2008 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Bude-li Poskytovatel realizovat plnění pomocí Subdodavatelů, musí je smluvně zavázat k naplňování požadavků na systém kvality dle vyhlášky SÚJB č. 132/2008 Sb., které jsou relevantní k jejich realizovaným dodávkám.
4.1.3	Plán kvality vypracovává Poskytovatel a musí to být ucelený, samostatný a řízený dokument.
4.1.4	V Plánu kvality musí být stanoveny rozhodující výstupy, činnosti a jejich sled a vazby a způsoby zabezpečování kvality při plnění předmětu Díla.
4.1.5	Bez odsouhlasení Plánu kvality Objednatelem nesmí Poskytovatel zahájit výkon činností, které jsou předmětem plnění.
4.1.6	Odsouhlasení Plánu kvality Objednatelem nezbavuje Poskytovatele odpovědnosti za řádné plnění Díla a povinností dle Smlouvy.
4.2	Požadavky na úroveň, náplň a řešení Plánu kvality
4.2.1	Plán kvality musí stanovit, jak se mají rozhodující činnosti provádět, a to buď přímo, nebo odkazem na příslušné vlastní systémové postupy nebo dokumenty.
4.2.2	Z odkazů na postupy/dokumenty, podle kterých se mají požadované činnosti provádět, musí být vždy zřejmé, že se jedná o písemné:
4.2.2.1	dokumenty základního systému managementu kvality Poskytovatele,
4.2.2.2	dokumenty, které jsou, nebo budou vypracovány speciálně pro potřeby zabezpečování plnění činností a výstupů stanovených v Plánu kvality.
4.2.3	V Plánech kvality musí Poskytovatel stanovit, jak budou plněny následující okruhy požadavků:
4.2.3.1	požadavky stanovené touto Smlouvou,
4.2.3.2	požadavky stanovené ve vyhlášce SÚJB č. 132/2008 Sb. ve znění pozdějších předpisů,
4.2.3.3	požadavky uvedené v doporučeních IAEA GS-R-3 The Management System for Facilities and Activities (2006), GS-G-3.1 Application of the Management System for Facilities and Activities (2006), GS-G-3.5 The Management System for Nuclear Installations (2008), SSG-14 Geological Disposal Facilities for Radioactive Waste (2011), NS-R-3 Site Evaluation for Nuclear Installations (2003), SSG-9 Seismic Hazards in Site Evaluation for Nuclear Installations (2010), SSG-18 Meteorological and Hydrological Hazards in Site Evaluation for Nuclear Installations (2011),
4.2.3.4	požadavky stanovené vlastním systémem managementu kvality Poskytovatele popsané v jeho Příručce kvality.
4.3	Přezkoumání a odsouhlasení Plánu kvality
4.3.1	Plán kvality vypracovaný Poskytovatelem podléhá přezkoumání a odsouhlasení Objednatelem.
4.3.2	Proces přezkoumání a odsouhlasení Plánů kvality bude prováděn následujícím postupem:
4.3.2.1	Poskytovatel předloží vypracovaný Plán kvality nebo jeho změnu/revizi Objednateli,
4.3.2.2	Objednatel přezkoumá předložený Plán kvality a v případě kladného výsledku přezkoumání Plán kvality odsouhlasí,
4.3.2.3	V případě negativního výsledku přezkoumání Plánu kvality předá Objednatel Poskytovateli připomínky z přezkoumání,
4.3.2.4	Poskytovatel je povinen zapracovat předané připomínky a požadavky do Plánu kvality a znovu jej předložit Objednateli k odsouhlasení,
4.3.2.5	Objednatel je oprávněn použít potřebné náležitosti z Plánu kvality pro jejich zapracování do příslušného Programu zabezpečování kvality (PZK) nebo do jeho změn/revizí.
4.4	Administrativní řízení Plánu kvality
4.4.1	Poskytovatel je povinen odsouhlasený Plán kvality:
4.4.1.1	udržovat v aktuálním stavu,
4.4.1.2	provádět jeho změny a revize.
4.4.2	Výtisky Plánu kvality, které budou předány Objednateli, případně dalším účastníkům při plnění Díla, musí Poskytovatel předávat a udržovat jako řízené výtisky.
4.4.3	Poskytovatel je povinen vždy upravit Plán kvality v těch případech:
4.4.3.1	kdy dojde ke změně Smlouvy, vyvolávající změnu příslušného Plánu kvality,
4.4.3.2	kdy v průběhu plnění Objednatel uplatní požadavky na změnu vzniklou v důsledku rozhodnutí státních orgánů ČR, zvláště pak SÚJB.
4.4.4	Ostatní změny Plánu kvality mohou být realizovány na základě předchozí dohody mezi Poskytovatelem a Objednatelem.
4.4.5	Tvorba, řízení a odsouhlasování změn Plánů kvality se musí provádět stejným způsobem jako původní Plán kvality.
4.5	Prověřování zabezpečování jakosti Objednatelem
4.5.1	Poskytovatel bude provádět a zároveň Objednateli umožní a bude spolupůsobit při přezkoumávání, ověřování, kontrole a dozoru v rozsahu vyžadovaném vyhláškou SÚJB č. 132/2008 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a schváleným Programem zabezpečování kvality. Podrobnosti pro zajištění výkonu těchto činností uvede Poskytovatel v potřebném rozsahu a uspokojivým způsobem do jím vypracovaného Plánu kvality a Objednatel odsouhlasí schválením Plánu kvality.
4.6	Zákaznické audity
4.6.1	Poskytovatel Objednateli umožní výkon jeho práva na zákaznický audit jak přímo u Poskytovatele, tak i u subdodavatelů Poskytovatele, a toto právo Objednatele uplatní a zajistí přímo v příslušných obchodních smlouvách se subdodavateli. Objednatel bude provádět zákaznické audity prostřednictvím jeho vlastních odborných pracovníků nebo jím pověřené nezávislé třetí osoby,
4.6.2	Zákaznické audity jakosti mohou být prováděny, jak pro prověření zabezpečování kvality stanovené Plánem kvality jako celek, tak i pro prověřování některých jeho rozhodujících procesů pro splnění Díla.
4.6.3	Při provádění zákaznických auditů budou ověřovány procesy, výstupy z procesů, postupy na něž se Plány odkazují, vytvořené dokumenty a záznamy prokazující zabezpečování kvality.
4.6.4	Provedení zákaznických auditů nesmí Poskytovatel odmítnout.
4.6.5	Při realizaci zákaznického auditu je Poskytovatel povinen aktivně spolupůsobit a připravit požadované podklady.
4.6.6	Zákaznické audity v rozsahu celého systému managementu kvality budou prováděny Objednatelem v intervalu jednou za cca dva roky. Termín, způsob a rozsah provedení tohoto auditu sdělí Objednatel Poskytovateli nejpozději dva měsíce před provedením prověrky,
4.6.7	Zákaznické audity prováděné na výkon konkrétních činností nebo rozhodujících procesů ovlivňujících kvalitu prováděného Díla budou Objednatelem prováděny vždy individuálně, aby mohl v případě potřeby ověřit konkrétní stav provádění Díla. Termín, způsob a rozsah auditu sdělí Objednatel Poskytovateli 14 dnů před provedením prověrky,
4.6.8	Závěry a zjištění ze zákaznického auditu je Poskytovatel povinen respektovat, nedostatky odstranit a o výsledku provedených opatření písemně informovat Objednatele.
4.7	Termín plnění zpracování Plánu kvality
4.7.1	Předání revize Plánu kvality Poskytovatele ve smyslu zabezpečování jakosti podle atomového zákona č. 18/1997 Sb. a vyhlášky Státního úřadu pro jadernou bezpečnost č. 132/2008 Sb. ve 3 paré k přezkoumání: do 180 dnů po podepsání Smlouvy,
4.7.2	Předání změn/revizí Plánu kvality provedených na základě požadavků Objednatele ve 3 paré: vždy do třiceti dnů po předání požadavků Objednatele.
5.	Vybrané požadavky na poskytování výzkumné podpory
5.1	HÚ je jaderné zařízení. Plnění v části zjištění charakteristik lokalit je součástí činnosti „Umístění jaderného zařízení Hlubinné úložiště“, na kterou se vztahují požadavky AZ a jeho prováděcích vyhlášek.
5.1.1	Všechny modelové výpočty musí být provedeny pomocí verifikovaných a pokud možno validovaných výpočetních nástrojů. 
5.1.2	V oblasti zabezpečování kvality Poskytovatelem musí být splněny požadavky na způsob zabezpečování kvality uvedené v Článku č. 4 této Přílohy č. 1.
5.1.3	Obecné požadavky na sledovatelnost prací a práci s daty
5.1.3.1	Sledovatelnost - všeobecně
5.1.3.1.1	Studie, vyhodnocení a analýzy budou dokumentovány v dostatečných podrobnostech, pokud se týče
•	účelu, 
•	metod, 
•	předpokladů, 
•	vstupních dat, 
•	citací a 
•	veličin jednotek 
5.1.3.1.2	tak, aby osoba, technicky kvalifikovaná v daném oboru, mohla adekvátnost výsledků nezávisle přezkoumat, verifikovat a pochopit.
5.1.3.1.3	Závěry budou dostatečně odpovídajícím způsobem dokumentovány, aby bylo možno 
•	je vysledovat až k původním informacím a datům,
•	je vysledovat k původním vstupním požadavkům a
•	nezávisle studovat informace, experimentální data, terénní měření a jejich interpretaci.
5.1.3.1.4	Jakékoliv interpretace budou vysledovatelné až k původním informacím a datům.
5.1.3.1.5	Musí být zajištěno, že:
•	výsledky i 
•	pomocné dokumenty - jako mapy, výkresy, fotografie, výpočty, poznámky z terénu i informace z historie
5.1.3.1.6	jsou vysledovatelné ke zdroji.
5.1.3.1.7	Bude zajištěno, aby data a vzorky byly identifikovány od místa jejich původu k jejich konečnému použití při výpočtech a při zdůvodňování závěrů
5.1.3.2	Sběr dat
5.1.3.2.1	Musí být specifikováno (Poskytovatelem), která data by měla být shromažďována v průběhu průzkumu lokality a jejího vyhodnocení.
5.1.3.2.2	Data budou shromažďována v souladu s technicky správnými metodami a praktickými postupy
•	aby bylo jisté, že jsou chráněna proti ztrátě, poškození nebo zničení, 
•	aby byla vysledovatelná ke zdroji a snadno dostupná.
5.1.3.2.3	Dostupnost, přesnost, povaha a rozsah dat, která budou shromážděna, budou kompatibilní s metodami, ve kterých budou použita.
5.1.3.2.4	Při sběru dat se bude přísně dbát na záznam zdrojů. 
5.1.3.2.5	Bude věnována pozornost příčným odkazům (citacím). 
5.1.3.2.6	Budou používány přesné charakteristiky dat, např. zda se jedná o odhadnuté hodnoty, extrapolované hodnoty, nebo nekorigované hodnoty od místních odborníků. 
5.1.3.2.7	Jestliže se použijí statistická data ze státních, evropských nebo celosvětových databází, bude proveden průzkum, aby se zjistilo, zda není nutné je přizpůsobit neobvyklým charakteristikám dané lokality a jejího okolí. Pokud jsou dostupné informace nedostatečné, je nutno provést terénní i laboratorní výzkum.
5.1.3.2.8	Jestliže mezi daty z několika zdrojů vznikne neshoda, bude vysvětlena a přijato rozhodnutí na základě technického posouzení, zkušeností, bezpečnostních následků a na základě autentičnosti zdroje.
5.1.3.2.9	Data budou zpracována do podoby souvislého, dobře dokumentovaného popisu charakteristik lokality. 
5.1.3.2.10	Zdroje dat
5.1.3.2.10.1	Zdroje dat:
•	současné a historické dokumenty – data ze sčítání obyvatelstva, meteorologické záznamy, seismologické záznamy, záznamy průzkumu atd.
•	nepřímý průzkum - data nebo informace získané nebo vypočítané z nepřímých testů/dat, která byla původně zjišťována za jiným účelem,
•	přímý průzkum - data nebo informace se získávají pomocí odebraných vzorků, přímým pozorováním nebo na základě testů přímo v terénu,
•	laboratorní testy - data a informace získané pomocí testů, provedených na vzorcích, získaných při přímém průzkumu.
5.1.3.2.11	Formát dat
5.1.3.2.11.1	Bude navržen formát dat, který má být respektován při sběru, klasifikaci a předkládání dat. (Sem patří např. měřítka, nomenklatura, referenční souřadnice, data, tabulky a diagramy)
5.1.3.2.11.2	Formát bude usnadňovat jednoduché porovnávání výsledků prací na jednotlivých lokalitách. 
5.1.3.2.11.3	Bude usnadňovat rychlé zjištění toho, že nějaká data chybí.
5.1.3.2.12	Data z terénu
5.1.3.2.12.1	Budou stanoveny požadavky pro klasifikaci, zápis a hlášení dat získaných při činnostech v terénu (např. průzkum, parametry půdy, horniny, vody a meteorologické podmínky, vzorky vzduchu a testy).
5.1.3.2.12.2	Testy, vzorky i data z terénu budou identifikovatelná v denících nebo jiných záznamech pořízených v terénu. Do identifikace bude patřit číslo práce, číslo a typ vzorku, místo a datum odběru vzorku.
5.1.3.2.13	Přezkoumání dat
5.1.3.2.13.1	Při shromažďování dat a hlavně na závěr bude ověřena jejich přesnost, použitelnost a úplnost. 
5.1.3.2.13.2	Rovněž bude ověřeno, zda data byla přesně opsána.
5.1.3.3	Pracovní postupy a instrukce
5.1.3.3.1	Práce budou prováděny podle specifikovaných předpisů a instrukcí (Poskytovatele)
5.1.3.3.2	Pracovní postupy a instrukce budou obsahovat:
•	data, která mají být získána a s jakou přesností,
•	jaké testovací zařízení a výbava má být použita,
•	metody a přesnost, jakou má zařízení mít
•	předběžná opatření a pomůcky,
•	metody analýz a analýza dat,
•	požadavky vztahující se na vzorky včetně metody, frekvence, validity vzorků, identifikace a zdrojů, manipulace, uskladnění a analýz,
•	metoda záznamu a dokumentace výsledků (z terénu i z laboratoře).
5.1.3.4	Činnosti při provádění prací
5.1.3.4.1	Při provádění prací musí být zajištěna ochrana:
•	proti nesprávnému nebo nedostatečnému zaznamenávání dat,
•	proti nesprávnému nebo nepřesnému používání analytických metod, zařízení nebo přístrojů,
•	proti špatné interpretaci dat,
•	proti použití neadekvátních počítačových programů, 
•	proti nesprávnému použití počítačových programů,
•	proti nedostatečné identifikaci vzorků,
•	proti nesprávnému sběru, manipulaci a ukládání vzorků,
•	proti nedostatečnému výcviku techniků a obsluhujících pracovníků, pracujících s přístroji nebo zařízeními.
5.1.3.4.2	V průběhu realizace terénních prací musí být zajištěny:
•	správné manipulace se vzorky, 
•	správné použití metod jejich uskladnění a dopravy takovým způsobem, 
5.1.3.4.3	aby se nezměnily jejich vlastnosti nebo nedošlo ke změnám nebo poškození dat.
5.1.3.4.4	V průběhu laboratorních prací budou dodrženy všechny postupy správné laboratorní praxe.
5.1.3.4.5	V průběhu realizace terénních prací budou prováděny kontroly zaměřené na správnost zápisů o:
•	lokalizaci měření, nebo položky, jakou je např. geologický strukturní prvek,
•	identifikaci typu a počtu geofyzikálních, geochemických a geologických průzkumných prací, vzorků půdy, skalního podloží, vody nebo vzduchu;
5.1.3.5	Záznamy a dokumenty pro identifikaci a sledovatelnost
5.1.3.5.1	V průběhu prací budou vytvářeny a ukládány dostatečné písemné materiály, aby bylo v případě potřeby možné celý postup zopakovat (reprodukovat). 
5.1.3.5.2	Analýzy, předpoklady, počáteční podmínky, okrajové podmínky a výsledky budou dokumentovány.
5.1.3.5.3	Pokud je možno si vybrat z několika analytických metod, bude rozhodnutí o volbě metody zdůvodněno. Přitom budou zjištěna omezení jednotlivých metod.
5.1.3.5.4	Při analýze dat bude známo, jaký stupeň validity má být přiznán terénním měřením.
5.1.3.5.5	Budou určena omezení týkající se dat a nejistota v odhadech provedených na jejich základě. 
5.1.3.5.6	K těmto aspektům se bude přihlížet při analýze. 
5.1.3.5.7	Záznamy budou dokládat konečné rozhodnutí a umožňovat vysledování zdroje informací a dat. 
5.1.3.5.8	Budou identifikovány ty záznamy, které budou trvale uloženy.
5.1.3.5.9	Jedná se minimálně o tyto záznamy:
•	sebraná data a výsledky studií, vyhodnocení, analýz, pozorování, průzkumů, testování, měření, monitorování, výpočtů a zprávy o závěrech týkající se vybrané lokality,
•	záznamy získané v laboratoři i v terénu, data o testech, výkresy a skici, které jsou výsledkem pozorování v terénu a jeho průzkumu, vzorky půdy a poznámky z terénu o konzultacích s místními odborníky,
•	záznamy o verifikacích provedených v laboratoři i v terénu; rozhodnutí o nutnosti doplnit data a o metodě jak to má být provedeno,
5.1.3.5.10	Všechny tyto záznamy a údaje budou 
•	vyhledatelné; 
•	chráněny proti ztrátě a poškození. 
5.1.3.6	Obecné požadavky na zprávy
5.1.3.6.1	Ve zprávách budou popsány takové položky jako:
•	vztah výsledků k dříve známým informacím, testům nebo teoriím;
•	popis činností souvisejících se sběrem dat;
•	popis významných problémů, které se projevily v průběhu sběru dat, při zpracovávání studií, analýzách a při testování;
•	souhrn prací včetně závěrů, předpokladů a doporučení.
5.1.3.6.2	Zprávy z terénu budou pokrývat všechny výsledky a pozorování a budou obsahovat následující:
•	podle jakého postupu nebo instrukcí se postupovalo,
•	všechna související data a poznámky,
•	data, výsledky a pozorování ve specifikované formě (např. tabulky, grafy, popisy),
•	rozbory významných zjištění, chyby, jimiž jsou data zatížena a přesnost výsledků.
5.1.3.6.3	Navíc (k výše uvedenému) budou zprávy z laboratorních prací obsahovat také:
•	identifikaci provedené činnosti nebo testu, 
•	použitého zařízení, 
•	vzorku podrobeného testu, 
•	popis použitého postupu 
•	datum testu 
6.	Jednotky a symboly
6.1	Při poskytování výzkumné podpory musí být používány výhradně jednotky systému SI, použité symboly musí být jednoznačně definovány a řádně vysvětleny.
7.	Předpisy, doporučení, normy
7.1	Poskytovatel musí při plnění Smlouvy v celém rozsahu předmětu plnění respektovat zákony, vyhlášky, nařízení vlády a normy (závazné i doporučené) platné v ČR. Návody resp. doporučení MAAE a EU mohou být použity vždy tehdy, když pro plnění nejsou stanoveny požadavky a parametry v předpisech vydaných a platných v ČR. Jedná se zejména o následující předpisy, doporučení a normy:
7.2	Úsek jaderné bezpečnosti a ochrany před ionizujícím zářením:
7.2.1	zákon č. 18/1997 Sb. o mírovém využívání jaderné energie a ionizujícího záření (atomový zákon) a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů a jeho prováděcí předpisy a mezi nimi zejména:
7.2.1.1	vyhl. SÚJB č. 106/1998 Sb. o zajištění jaderné bezpečnosti a radiační ochrany jaderných zařízení při jejich uvádění do provozu a při jejich provozu
7.2.1.2	vyhl. SÚJB č. 132/2008 Sb. o systému jakosti při provádění a zajišťování činností souvisejících s využíváním jaderné energie a radiačních činností a o zabezpečování jakosti vybraných zařízení s ohledem na jejich zařazení do bezpečnostních tříd, ve znění pozdějších předpisů
7.2.1.3	vyhl. SÚJB č. 195/1999 Sb., o požadavcích na jaderná zařízení k zajištění jaderné bezpečnosti
7.2.1.4	vyhl. SÚJB č. 215/1997 Sb. o kritériích na umísťování jaderných zařízení a velmi významných zdrojů ionizujícího záření, ve znění pozdějších předpisů
7.2.1.5	vyhl. SÚJB č. 307/2002 Sb., o radiační ochraně
7.3	Úsek geologických prací a ochrany nerostných surovin:
7.3.1	zákon č. 44/1988 Sb. o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění pozdějších předpisů
7.3.2	zákon č. 61/1988 Sb. o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění pozdějších předpisů
7.3.3	zákon č. 62/1988 Sb. o geologických pracích, ve znění pozdějších předpisů
7.3.4	vyhláška č. 104/1988 Sb.	o racionálním využívání výhradních ložisek, o povolování a ohlašování hornické činnosti a ohlašování činnosti prováděné hornickým způsobem, ve znění pozdějších předpisů
7.3.5	vyhláška č. 340/1992 Sb.	o požadavcích na kvalifikaci a odbornou způsobilost a o ověřování odborné způsobilosti pracovníků k hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem a o změně některých předpisů vydaných Českým báňským úřadem k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem, ve znění pozdějších předpisů
7.3.6	vyhláška č. 15/1995 Sb. o oprávnění k hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem, jakož i k projektování objektů a zařízení, které jsou součástí těchto činností, ve znění pozdějších předpisů
7.3.7	vyhláška č. 206/2001 Sb.	o osvědčení odborné způsobilosti projektovat, provádět a vyhodnocovat geologické práce, ve znění pozdějších předpisů
7.3.8	vyhláška č. 282/2001 Sb., o evidenci geologických prací, ve znění pozdějších předpisů
7.3.9	vyhláška č. 368/2004 Sb.	o geologické dokumentaci, ve znění pozdějších předpisů
7.3.10	vyhláška č.369/2004 Sb.	o projektování, provádění a vyhodnocování geologických prací, oznamování rizikových geofaktorů a o postupu při výpočtu zásob výhradních ložisek, ve znění pozdějších předpisů
7.4	Úsek ochrany přírody a krajiny:
7.4.1	zákon č. 100/2001 Sb. o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí
7.4.2	zákon č. 17/1992 Sb. o životním prostředí, ve znění pozdějších předpisů
7.4.3	zákon č. 114/1992 Sb. o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů
7.4.4	vyhláška č. 395/1992 Sb.	kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů
7.5	Úsek ochrany vod:
7.5.1	zákon č. 254/2001 Sb. o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů
7.5.2	zákon č. 274/2001 Sb. o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů
7.5.3	vyhláška č. 432/2001 Sb.	o dokladech žádosti o rozhodnutí nebo vyjádření a o náležitostech povolení, souhlasů a vyjádření vodoprávního úřadu, ve znění pozdějších předpisů
7.5.4	vyhláška č. 470/2001 Sb.	kterou se stanoví seznam významných vodních toků a způsob provádění činností souvisejících se správou vodních toků, ve znění pozdějších předpisů
7.5.5	vyhláška č. 7/2003 Sb. o vodoprávní evidenci, ve znění pozdějších předpisů
7.5.6	vyhláška č. 20/2002 Sb.	o způsobu a četnosti měření množství a jakosti vody, ve znění pozdějších předpisů
7.5.7	vyhláška č. 137/1999 Sb.	kterou se stanoví seznam vodárenských nádrží a zásady pro stanovení a změny ochranných pásem vodních zdrojů, ve znění pozdějších předpisů
7.5.8	vyhláška č. 142/2005 Sb.	o plánování v oblasti vod, ve znění pozdějších předpisů
7.5.9	vyhláška č. 293/2002 Sb.	o poplatcích za vypouštění odpadních vod do vod povrchových, ve znění pozdějších předpisů
7.5.10	vyhláška č. 391/2004 Sb.	o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání těchto údajů do informačních systémů veřejné správy, ve znění pozdějších předpisů
7.5.11	vyhláška č. 431/2001 Sb.	o obsahu vodní bilance, způsobu jejího sestavení a o údajích pro vodní bilanci, ve znění pozdějších předpisů
7.5.12	vyhláška č. 471/2001 Sb.	o technickobezpečnostním dohledu nad vodními díly, ve znění pozdějších předpisů
7.5.13	vyhláška č. 590/2002 Sb.	o technických požadavcích pro vodní díla, ve znění pozdějších předpisů
7.5.14	nařízení vlády č. 61/2003 Sb. o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění povrchových vod a odpadních vod, náležitostech povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových
7.5.15	nařízení vlády č. 71/2003 Sb. o stanovení povrchových vod vhodných pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů a o zjišťování a hodnocení stavu jakosti těchto vod
7.6	Úsek ochrany zemědělského půdního fondu:
7.6.1	zákon č. 334/1992 Sb. o ochraně zemědělského půdního fondu
7.6.2	vyhláška č. 13/1994 Sb.	kterou se upravují některé podrobnosti ochrany zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů
7.7	Úsek ochrany lesa:
7.7.1	zákon č. 289/1995 Sb. o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon), ve znění pozdějších předpisů
7.7.2	zákon č. 449/2001 Sb. o myslivosti, ve znění pozdějších předpisů
7.8	Úsek odpadového hospodářství:
7.8.1	zákon č. 185/2001 Sb. o odpadech a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů
7.8.2	vyhláška č. 376/2001 Sb.	o hodnocení nebezpečných vlastností odpadů, ve znění pozdějších předpisů
7.8.3	vyhláška č. 294/2005 Sb.	o podmínkách ukládání odpadů na skládky a jejich využívání na povrchu terénu, ve znění pozdějších předpisů
7.8.4	vyhláška č. 341/2008 Sb.	o podrobnostech nakládání s biologicky rozložitelnými odpady, ve znění pozdějších předpisů
7.9	Úsek veřejného zdraví:
7.9.1	zákon č. 258/2000 Sb. o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů
7.9.2	zákon č. 20/1966 Sb. o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů
7.9.3	nařízení vlády č. 148/2006 Sb. o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací, ve znění pozdějších předpisů
7.9.4	vyhláška č. 252/2004 Sb.	kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění pozdějších předpisů
7.9.5	zákon č. 164/2001 Sb. o přírodních léčivých zdrojích, zdrojích přírodních minerálních vod, přírodních léčebných lázních a lázeňských místech a o změně některých souvisejících zákonů (lázeňský zákon) , ve znění pozdějších předpisů
7.10	Úsek dopravy na pozemních komunikacích:
7.10.1	zákon č. 13/1997 Sb. o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů
7.10.2	vyhláška č. 104/1997 Sb.	kterou se provádí zákon o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů
7.11	Úsek dopravy drážní:	
7.11.1	zákon č. 266/1994 Sb. o dráhách, ve znění pozdějších předpisů
7.11.2	vyhláška č. 177/1995 Sb.	kterou se vydává stavební a technický řád drah, ve znění pozdějších předpisů
7.11.3	vyhláška č. 146/2008 Sb.	o rozsahu a obsahu projektové dokumentace dopravních staveb, ve znění pozdějších předpisů
7.12	Úsek bezpečnosti práce:
7.12.1	zákon č. 251/2005 Sb. o inspekci práce, ve znění pozdějších předpisů
7.12.2	zákon č. 174/1968 Sb. o státním odborném dozoru nad bezpečností práce, ve znění pozdějších předpisů
7.12.3	vyhláška č. 48/1982 Sb.	kterou se stanoví základní požadavky k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení, ve znění pozdějších předpisů
7.12.4	vyhláška č. 239/1998 Sb. o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu při těžbě a úpravě ropy a zemního plynu a při vrtných a geofyzikálních pracích a o změně některých předpisů k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem, ve znění pozdějších předpisů
7.12.5	nařízení vlády č. 101/2005 Sb. o podrobnějších požadavcích na pracoviště a pracovní prostředí
7.13	Úsek územního plánování a stavebního řádu:
7.13.1	zákon č. 183/2006 Sb. o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů
7.14	Ostatní související české předpisy a dokumenty:
7.14.1	zákon č.505/1990 Sb. zákon o metrologii, ve znění pozdějších předpisů
7.14.2	UV 487/2002 Koncepce nakládání s radioaktivními odpady a vyhořelým jaderným palivem, usnesení vlády č. 487 ze dne 15. května 2002
7.15	Dokumenty MAAE
7.15.1	SF-1	Fundamental Safety Principles (2006)
7.15.2	GSR Part 1-7	Obecné bezpečnostní požadavky
7.15.3	GSR-3	Management System for Facilities and Activities (2006)
7.15.4	SSR-5	Disposal of Radioactive Waste (2011)
7.15.5	NS-R-3	Site Evaluation for Nuclear Installations (2003)
7.15.6	GS-G-3.1	Application of the Management System (2006)
7.15.7	GS-G-3.4	Management System for Disposal of Radioactive Waste (2008)
7.15.8	SS-G-9 Seismic Hazards in Site Evaluation for Nuclear Installations (2010)
7.15.9	SSG-14	Geological Disposal Facilities for Radioactive Waste (2011)
7.15.10	SS-G-18 Meteorological and Hydrological Hazards in Site Evaluation for Nuclear Installations (2011)
7.15.11	SS-G-21 Volcanic Hazards in Site Evaluation for Nuclear Installations (2012)
7.15.12	SS-G-23 The Safety Case and Safety Assessment for the Disposal of Radioactive Waste (2012)
7.15.13	NS-G-3.1 External Human Induced Events in Site Evaluation for Nuclear Power Plants (2002)
7.15.14	NS-G-3.2 Dispersion of Radioactive Material in Air and Water and Consideration of Population Distribution in Site Evaluation for Nuclear Power Plants (2002)
7.15.15	111-G-4-1	Siting of Geological Disposal Facilities (1994), dokument je sice nahrazen dokumentem SSG-14, ale ten v době zpracování Plánu managementu projektu neobsahuje detaily staršího dokumentu
7.15.16	DS433	Safety Aspects in Siting for Nuclear Installations (draft 2011)
7.16	Dokumenty EU
7.16.1	Euratom Treaty	Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Smlouva o ESAE, Smlouva o Euratomu)
7.16.2	2011/70/EURATOM	Směrnice Rady ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem
7.17	Normy
7.17.1	(010321) ČSN EN ISO 9001 Systémy managementu jakosti – Požadavky
7.17.2	(010332) ČSN ISO 10005 Systémy managementu kvality – Směrnice pro plány kvality
7.17.3	(010333) ČSN ISO 10006 Systémy managementu jakosti – Směrnice pro management jakosti projektů
7.18	Mezinárodní smlouvy
7.18.1	Společná úmluva o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady, sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 3/2012 Sbírky mezinárodních smluv