Analýza trhu - Marketingová studie

Projekt:

Ověření nového řešení neurorehabilitačního robota určeného pro dostupnou rehabilitaci chůze

Fakulta biomedicínského inženýrství ČVUT doc. PhDr. Ing. Jaroslav Průcha, CSc., Ph.D.

Březen 2024

OBSAH:
Podnikatelská strategie	5
Základní orientace výstupů projektu na produkty nebo služby	5
Podpora strategie a tržní pozice podniku výstupy projektu	7
Míra orientace na trh ČR a export	7
Analýza tržních příležitostí	8
Cílové trhy pro produkci podniku využívající výstupy projektu	8
Hlavní skupiny/představitelé zákazníků (MSP, firmy, instituce, města a obce…)	8
2.2 Zdůvodnění potřeby výstupů projektu pro zákazníky	17
Situace na trhu a prognóza poptávky	18
Hlavní konkurenti na trhu v ČR	18
Hlavní konkurenti v zahraničí	19
Současné postavení/podíl na trhu v ČR a zahraničí	30
Možnosti uplatnění na zahraničních trzích	31
Hodnocení aktuální a budoucí pozice na trhu v porovnání s konkurencí	33
Očekávaný vývoj poptávky pro produkci podniku využívající výstupy projektu	34
Konkurenční faktory podporující tržní uplatnění	36
Porovnání technických parametrů s konkurencí	36
Porovnání cenových parametrů s konkurencí	39
Přidaná hodnota pro zákazníka oproti konkurenci	39
Produktová strategie	40
Charakter produktu/služby a přínosy z pohledu užití zákazníkem	40

Možnost přizpůsobení produktu/služby potřebám zákazníka	40
Systémová a technická podpora, servisní zabezpečení	40
Cenová úroveň v době realizace	41
Stanovení ceny a cenová strategie	41
Jednotková/průměrná cena produktu nebo služby	41
Porovnání ceny s konkurencí v ČR a zahraničí a předpokládaný vývoj v čase	42
Prodej a jeho podpora	42
Orientace na zákazníka a jeho potřeby	42
Způsob prodeje koncovému zákazníkovi a charakteristika partnerů pro distribuci	43
Komunikace se zákazníkem	44
Technická a informační podpora prodeje	44
Prodej výstupů projektu	45
Představitelé zákazníků a předpokládaný vývoj počtu/objemu prodeje a tržeb s využitím výstupu projektu, komentář ke struktuře a vývoji prodeje	45
Předpokládaný prodej hlavního výstupu projektu spojený s ekonomickými přínosy podává násl. tabulka:
..................................................................................................................................................................... 45
Ekonomické přínosy prodeje výstupů projektu	47
Předpokládaný  vývoj  ekonomických  přínosů  v čase,  ekonomická  návratnost,  struktura  přínosů projektu	47
Souhrnné informace a hodnocení tržního potenciálu výstupů projektu	49
Stručný   přehled   hlavních   informací   podle   jednotlivých   kapitol,   které   zásadním   způsobem dokumentují účelnost a efektivitu tržního uplatnění výstupů projektu	49
Hlavní partneři a budoucí zákazníci pro tržní uplatnění výstupů projektu	51

Přehled hlavních stávajících obchodních partnerů / zákazníků	51
Přehled oslovených budoucích zákazníků s uvedením způsobu oslovení	52
Přehled dopisů s projevením zájmu	52

Podnikatelská strategie

Základní orientace výstupů projektu na produkty nebo služby

Hlavním výstupem navrhovaného projektu bude funkční vzorek jako nezbytný předstupeň vývoje prototypu produktu charakteru zdravotnického prostředku, schopného významným způsobem přispět ke zvýšení úrovně zdravotní péče a zároveň se vyznačujícího vysokým tržním i proexportním potenciálem. Konkrétně se bude jednat o klinicky účinný a zároveň ekonomicky dostupný rehabilitační terapeutický robot nové generace určený pro reedukaci poruch chůze.
Tento plánovaný neurorehabilitační robot pro reedukaci poruch chůze si klade za cíl dosáhnout efektivní indukované restituce řízení lidské chůze v poškozené centrální nervové soustavě (CNS) i pro případ pacientů, kteří nemohou být z mnoha příčin přijatelnými prostředky vertikalizováni, nebo pro které tato vertikalizace není účelná. Pro tyto pacienty dosud neurorehabilitační robotika nenabízí zcela žádné řešení. Cvičení pohybu dolních končetin na zařízeních typu rotopedu může přispět k zabránění ztuhlosti dolních končetin  (DKK),  ale  nemá  vůbec  žádný  vliv  na  restituci  krokového  cyklu  podporou  procesu  vytváření a posilování synaptických spojení v oblasti senzorických a motorických korových, resp. též podkorových center CNS. Navrhovaný robot však bude realizovat dokonalý krokový cyklus. Zpětnovazebním cvičením obou dolních končetin, odpovídajících jejich pohybu při chůzi, využijeme tak plasticity centrálního nervového systému a možnosti obnovy jeho správné funkce, včetně fyziologického fázování aktivity příslušných svalů dolních končetin, což při bipedální lokomoci hrají klíčovou úlohu. Bude se tudíž jednat o plnohodnotný neurorehabilitační robot chůze, který bude schopen vytvářet a podporovat synapse mezi dosud funkčními, ale ne zcela využitými neurony v CNS strojovou indukcí procesu dlouhodobé potenciace (LTP) požadovaných synapsí, případně tlumit nežádoucí spasticitu indukcí procesu dlouhodobé deprese (LTD) nežádoucích nervových spojů v CNS. Na principu LTP a LTD jsou přitom založeny veškeré typy motorického učení a na tomto principu jsou tudíž založeny i procesy spontánní i indukované restituce, resp. reedukace chůze zajišťované prostřednictvím neurorehabilitačních robotů.
Tento plánovaný neurorehabilitační robot bude tedy určený pro objektivně podloženou reedukaci poruch chůze a využitelný pacientem v supinační poloze (např. přímo na lůžku, případně pacientem sedícím), kde vertikalizace je nežádoucí, není nezbytná, nebo je obtížně realizovatelná a kde dosud nebylo možno klinicky realizovat účinnou a potřebnou včasnou neurorehabilitaci, především u pacientů po iktech. Tento robot bude konstrukčně založen na kulisovém mechanismu řešeném pro každou dolní končetinu samostatně a realizujícím požadovaný krokový  cyklus. Samostatné bude  rovněž dynamické snímání pacientem spontánně vyvíjených momentů sil, zajišťujících požadovanou zpětnou vazbu s navázaností na řídící systém zahrnující  požadované  pohybové  úlohy  představované  pacientovi  na  velkoplošném  monitoru  a/nebo v brýlích virtuální reality. Zcela nezávisle bude zajištěn rovněž aktivní pohon každé z končetin. Tento robot bude též umožňovat přímé napojení na řízení signály mozku. Robot bude přitom řešen jako kompaktní

zdravotnický prostředek, snadno přemisťovatelný, vyznačující se přelomově nízkou cenou, která by pro finální a certifikované výrobní řešení neměla převýšit 400 000 Kč (v cenových nákladech odpovídajících dnu podání projektu), čímž by se tento zdravotnický prostředek stal zřejmě nejdostupnějším aktivním rehabilitačním robotem chůze na světovém trhu.  Robot bude rovněž vybaven internetovou konektivitou a prostředky pro zapojení do telemedicínské (telerehabilitační) personalizované péče, což jej učiní vhodným i pro ambulantní a domácí použití.
Shromažďování a analýza dat získávaných v rámci neurorehabilitačního procesu léčby pacienta s parézami či plegiemi způsobujícími poruchu jeho chůze bude zde prováděna s využitím SW systémů s vnitřní inteligencí, vyvinutých za účelem vyhodnocování účinnosti reedukace chůze, což bude sloužit pro vytváření nebo  nové  sdílení  platformy  služeb  prostřednictvím  internetu  a  pro  vytváření  nových  biomedicínských i obchodních modelů a souvisejících zdravotnických služeb. Řešení robota bude tudíž zahrnovat tvorbu a využití nových procesů a služeb komunikujících s digitálním okolím automatizovaně.
Neurorehabilitační robot chůze s těmito technickými, uživatelskými i ekonomickými parametry dosud není na trhu a není známo ani vývojové řešení, kterým by bylo možno stanovených parametrů dosáhnout. V případě tohoto druhého robota se tudíž jedná o disruptivní a zcela nové řešení.
Uvedené finální řešení, jehož nezastupitelného předstupně v podobě ověřeného a validovaného funkčního vzorku bude dosaženo v rámci navrhovaného projektu, poskytne zdravotníkům zcela novou generaci neurorehabilitačního terapeutického robota chůze s vysokým potenciálem úspěchu léčby paréz a plegií dolních končetin. Hlavní orientace produktu je přitom zaměřena na léčebnou rehabilitaci poruch hybnosti po CMP (centrální mozková příhoda), po úrazech CNS (centrální nervová soustava) a při poruchách hybnosti spojených s neurologickými a systémovými onemocněními.
Významným ekonomickým přínosem bude prodej nového medicínského robota a hromadné vybavování tuzemských zdravotnických pracovišť a tím i zásadní zvýšení dostupnosti účinné  robotické rehabilitace cca 100 tis. postižených osob v České republice, což přinese nezanedbatelný příspěvek ke snížení nákladů na další zdravotní a sociální péči pro tyto pacienty. Za hlavní ekonomický přínos však považujeme dlouhodobé uplatnění navrhovaného finálního řešení robota na náročných zahraničních trzích, kde bude tento robot vysoce konkurenceschopným díky svým disruptivním atributům, vysokou užitnou i přidanou hodnotou i bezkonkurenční cenou. Tímto způsobem vyvinutý robot vyplní významnou tržní mezeru, přičemž  predikci  vysoké  pravděpodobnosti  úspěchu   zakládáme   na   našich  dosavadních   technických i biomedicínských   zkušenostech   a znalostech   a   zejména   na   dokonale   konstrukčně   promyšleném a připraveném řešení.

Podpora strategie a tržní pozice podniku výstupy projektu

Uplatnění výstupů projektu na trzích, zvláště zahraničních, výrazně zvýší vědecko-výzkumná prestiž Fakult biomedicínského inženýrství ČVUT, kde se předpokládá využití Katedry komunikačních a informačních technologií v lékařství, jakož i účasti Společného biomedicínského pracoviště  FBMI ČVUT a 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy v Praze. Těsná spolupráce podniku budoucího výrobce s FBMI ČVUT Praha bude též využita pro rozvoj oborů rehabilitační robotiky a neuroinformatiky, pěstovaných na tomto akademickém pracovišti, přičemž výsledky projektu posílí edukační i vědeckou roli FBMI ČVUT v náročném světovém měřítku. To se bude zpětně odrážet ve vědecké a biomedicínské podpoře nově vyvinutého produktu při jeho komercializaci a uplatňování na trzích v tuzemsku, ale – rovněž s přispěním akademických kontaktů - především na vyspělých zahraničních trzích. Navrhovatelé projektu předpokládají, že ani významné posílení výrobních kapacit v podniku příjemce nebude v budoucnu schopno vytvořit dostatečný potenciál pro hromadný export, a tudíž se předpokládá i místně uplatněné licence  podložené patentovou ochranou průmyslového vlastnictví nabytého řešitelskými subjekty v rámci řešení navrhovaného projektu i návazného vývojového projektu směřujícího  již přímo k zavedení výroby a certifikaci finálního produktu.

Míra orientace na trh ČR a export

Klíčovým a perspektivním trhem pro rozvoj uplatnění výsledku navrhovaného projektu v jeho finální podobě   budou   exportní   destinace;   zároveň   se   však   počítá   s nasycením   tuzemského   trhu   a   tím i s významným   příspěvkem   ke   zlepšení   péče   o   zdraví   obyvatelstva,   jakož   i příspěvkem   k úsporám v tuzemském zdravotnictví a sociální péči. Neurorehabilitační robot, pro který budou nezbytné předpoklady jeho dalšího úspěšného vývoje zajištěny v rámci řešení navrhovaného projektu, bude zaměřen nikoliv asistivně, ale terapeuticky. To bude znamenat, že bude sloužit pro účely re-edukace pohybu, který bude realizován v plné míře na neurofyziologickém základě, čímž bude možno zajistit včasnou a účinnou péči o pacienty postižené ztrátovými poruchami hybnosti, v našem  případě chůze, a tím ve značném  počtu případů přispět ke snížení nebo úplné eliminaci invalidizujícího postižení pacientů a vrátit je do aktivního a plnohodnotného společenského i ekonomického života. V případě skutečně dostupného, a přitom vysoce účinného a bezpečného robota se přelomově zvýší úspěšnost léčby, přičemž k tomuto zlepšení bude docházet za nákladově akceptovatelných podmínek, takže včasným využitím  nalezené tržní mezery  se otevře velký trh, nehledě na etické aspekty vyplývající jak z dostupnosti, tak účinnosti této pokročilé neurorehabilitační robotické metody léčby.

Předkladatelé projektu si realisticky uvědomují, že i takto převratně nové řešení, v blízké perspektivě potenciálně zajišťující mnohonásobně větší rozšíření účinných robotů pro léčbu poruch chůze ve srovnání s dnešním stavem, nebude znamenat dramatické a okamžité získání světových trhů, nicméně po  náběhu

výroby a trhů počítají s dlouhodobou (min. 10 let) výrobou minimálně kolem 100 kusů robota pro pacienta v supinační poloze, tedy s tržbami 40 mil. Kč ročně, což by mělo představovat řádově až několikaprocentní podíl na rychle rostoucím světovém trhu dané kategorie rehabilitačních robotů. Řada příznivých aspektů, jimž bude věnována pozornost v dalších částech této marketingové studie, však vytváří šanci ještě na vyšší proexportní potenciál.

Analýza tržních příležitostí

Cílové trhy pro produkci podniku využívající výstupy projektu

Výběru a zdůvodnění cílových trhů pro umístění produkce  proponovaných terapeutických neuro- rehabilitačních robotů chůze bude věnována pozornost v následující obsáhlejší kapitole 2.2., jakož i v dalším textu této marketingové studie.

Hlavní skupiny/představitelé zákazníků (MSP, firmy, instituce, města a obce…)

Dominantní skupinou zákazníků pro oba vyvíjené neurorehabilitační roboty jsou především zdravotnická pracoviště zaměřená na léčebnou rehabilitaci, neurorehabilitaci, fyziatrii a péči o pacienty po iktech, úrazech CNS a na pacienty se závažnými neurologickými onemocněními vedoucími ke ztrátovým poruchám hybnosti  horních  končetin.  Kromě  těchto  zdravotnických  zařízení  prakticky  všech  typů  v tuzemsku i v zahraničí budou oba roboty koncipovány tak, aby je bylo možno umístit jak k lůžku pacienta a zajistit tak včasnou neurorehabilitační péči, tak i v domácím prostředí pacienta - zde s cílem zajištění dlouhodobé plně personalizované léčby spojené s využitím efektivních prostředků telemedicíny zabudovaných v robotech.
Při dalším rozboru vyjdeme  přitom ze  situace v tuzemsku, poněvadž naše vyspělé  zdravotnictví i míra indikovaných  diagnóz  v populaci   může   sloužit   jako   srovnávací   základna   pro   plánování   exportu do srovnatelných destinací.
Počet  pracovišť  následné  a  související  rehabilitační  péče  je  v  České  republice  již  dlouhodobě  stabilní a odpovídá úrovni zdravotnicky vyspělých států. Podle údajů Ústavu zdravotnických informací a statistiky ČR činí počet těchto pracovišť přibližně 1 700 (zdroj: www.uzis.cz). Jiné zdroje (MPSV ČR), používající jiných metodik   definice   pracovišť   léčebné   rehabilitace,   uvádějí   počty   mezi   1 652   až   2 837   pracovišti. Z dlouholetých zkušeností navrhovatelů projektu (již od 90. let minulého století) lze prohlásit, že trvale zhruba 1 000  těchto pracovišť je  natolik aktivních, aby  měla zájem  o pořízení takových terapeutických rehabilitačních robotů, které budou v rámci navrhovaného projektu vyvinuty. Ovšem rozhodujícím faktorem limitujícím nákup je vždy cena; dále pak účinnost a přijatelnost pro obsluhu a provoz. Na tyto aspekty klade navrhovaný projekt mimořádný důraz. Tím je dána velikost trhu do rehabilitačních zdravotnických zařízení ve zdravotnicky vyspělé České republice s desetimiliónovou populací, jakož i do srovnatelných exportních trhů.

Rehabilitační pracoviště přes svoji vysokou angažovanost však nemohou zcela pokrýt potřebu všech indikovaných  pacientů  (viz  dále).  Tím  se  vytváří  další  významný  tržní  segment  zaměřený  na  klinická a ambulantní uplatnění vyvinutých robotů mimo specializovaná rehabilitační pracoviště, především přímo na neurologických klinikách a ambulancích, kam neurorehabilitační roboty svým určením rovněž patří, dále pak v progresivních privátních zdravotnických centrech, na poli-klinických pracovištích apod. Konstrukční řešení robotů budou podporovat rovněž domácí použití pod dohledem zdravotníků v rámci moderního konceptu distanční rehabilitace (telemedicíny). Přitom hlavními klienty budou pacienti po cévní mozkové příhodě, kteří v dané skupině pacientů s poruchami hybnosti končetin neurologického původu jednoznačně převažují.

Cévní mozkové příhody (CMP) představují společně s infarktem myokardu (poměr zhruba 1:1) nejčastější kardiovaskulární příčiny úmrtí a již dlouhodobě a stabilně se rozhodujícím způsobem podílejí na nemocnosti a  invalidizaci  populace,  viz  níže  diagram  WHO  2010-2012.  Ročně  na  CMP  umírá  více  než  5  mil.  lidí. V současnosti se mortalita CMP pohybuje kolem 20–30 %, což představuje  přibližně 20  až 25  miliónů přeživších ročně.

Převzato z: KERNAN, WN., OVBIAGELE, B., BLACK, HR., et al. American Heart Association Stroke Council, Council on Cardiovascular and Stroke Nursing, Council on Clinical Cardiology, and Council on Peripheral Vascular Diseases. Guidelines for the prevention of stroke in patients with stroke and transient ischemic attack: a guideline for healthcare professionals from the American Heart Association/American Stroke Association. Stroke, 2014, 45, p. 2160–2236, MUDr. Ondřej Škoda, Ph. D., Univerzita Karlova v Praze, 3. lékařská fakulta a Fakultní nemocnice Králov. Vinohrady

Prevalence (počet existujících případů na určitý počet obyvatel) CMP ve většině vyspělých zemí světa až do konce minulého století stoupala a poté se již výrazněji neměnila, typicky činí 20 osob na 1 000 obyvatel, pro Českou republiku se  zhruba 10ti milionovou populací je to  zhruba 200 000 pacientů. Incidence (počet nových případů ročně) CMP představuje 2–5 případy na 1 000 obyvatel ročně, v České republice je incidence kolem 30 000 až 40 000 případů ročně, viz následující graf. Incidence byla v prvním a druhém deceniu 21. století typická mírným poklesem. Situaci však zásadně ovlivnily (a ovlivňují) důsledky pandemie choroby COVID-19, které přímým způsobem (mozkové cévní příhody indukované COVIDem) nebo nepřímo (odložení potřebné zdravotní péče) způsobily zatím přesně statisticky nevyčíslený, ale již zcela zřetelný nárůst počtu nových případů CMP a jejich následků projevujících se zejména v poruchách hybnosti končetin s velkým podílem poruch chůze.

Incidence CMP v ČR v letech 1986 – 2007, převzato z Remedia on-line, 2/2009, MUDr. Jan Bruthans, CSc., FESC

Přitom CMP je jen podmnožinou cévních onemocnění mozku, kam jsou zahrnovány též nitrolební krvácení, mozkový infarkt, ostatní cévní mozkové příhody, uzávěry a zúžení mozkových tepen, ostatní cévní onemocnění mozku a jejich následky. Cévní mozkové příhody (CMP) jsou vyčleněny jako subarachnoidální krvácení, intracerebrální krvácení, jiná neúrazová intrakraniální krvácení, mozkové infarkty a cévní mozkové příhody neurčené. Cévní mozková příhoda je definována WHO jako „rychle se rozvíjející klinické známky ložiskového mozkového postižení, trvající déle než 24 hodin nebo vedoucí ke smrti, pokud klinické, laboratorní a základní zobrazovací vyšetření nesvědčí pro jinou příčinu neurologického deficitu.“
Příznivý, byť mírný pokles incidence CMP, respektive i dalších cévních onemocnění mozku, byl však následován stagnací a opětovným mírným vzestupem, jehož příčinou je jak již zmíněná pandemie COVID-19 tak přirozené stárnutí populace, viz graf níže (zdroj ÚZIS ČR):

Na druhé straně je typický průměrný věk při hospitalizaci z důvodů cévního onemocnění mozku ještě stále věkem, při kterém – s ohledem na stárnutí populace a tudíž i nutnost ekonomického zapojení obyvatel i ve vyšším věku - předpokládáme ještě plné zapojení do ekonomických i společenských aktivit.

Diagnózy kódů I60 až I64 přitom představují CMP.

Úmrtnost na CMP však od začátku devadesátých let minulého století, a především v prvních decenniích tohoto století významně klesala. Snížení letality CMP dosahuje v některých zemích až 70 %. Pokles úmrtnosti se dostavoval a dostavuje v porovnání s vývojem v Západní Evropě a v USA i ve většině ostatních zemí, ovšem se zpožděním až několika desítek let, ale probíhá rychleji. Příčiny poklesu úmrtnosti na CMP spočívají v zdokonalování léčebné péče a uplatňování nových medicínských technologií. Rovněž primární a sekundární prevence CMP, zejména kontrola hypertenze, léčba při fibrilaci síní a antiagregační léčba se výrazně zlepšují.

Tento medicínsky i eticky pozitivně vnímaný  efekt však produkuje vysoký  počet pacientů, kteří nesou následky CMP v podobě různě rozsáhlé a intenzivní ztrátové poruchy hybnosti končetin. Kvalifikované odhady uvádějí 40% invaliditu přeživších pacientů (Warlow C, Denis M, van Gin J, et al. Stroke. A practical guide to management. Oxford: Blackwell Science, 2001). I když budeme - v souvislosti se stále se zlepšující péčí o akutní případy CMP a lepším  využíváním tzv. terapeutického  okna včasné klinické intervence - uvažovat již jen třetinový podíl, pak to v České republice znamená přibližně 70 000 pacientů s vážnými následky CMP s ročním přírůstkem min. 10 až 20 tis. pacientů s těmito vážnými poruchami hybnosti končetin vyvolanými prodělanou CMP. V celém světě je to minimálně 7,5 – 10 mil. pacientů každoročně. Tím je determinována další potřeba zdravotní a sociální péče pro tyto závažně a dlouhodobě postižené pacienty.

Zároveň je známo: http://www.cmp.cz/jnp/cz/pece_o_cmp_v_cr/narodni_cerebrovaskularni_program.html#ncvp13), že zhruba 15 % pacientů po CMP je trvale odkázáno na institucionální péči.

Cerebrvaskulární sekce České lékařské společnosti Jana Evangelisty Purkyně na svých informačních stránkách Národního cerebrovaskulárního programu (http://www.cmp.cz/jnp/cz/pece_o_cmp_v_cr/narodni_cerebrovaskularni_program.html)
uvádí CMP jako jednu z nejdůležitějších příčin invalidity s adekvátní průměrnou ztrátou více jak 10ti let aktivního ekonomického i společenského života jedince, viz tabulka na následující stránce.

Tabulka převzata z Národního cerebrovaskulárního programu CS ČLS JEP

V kapitole 13 tohoto Programu se zdůrazňuje:

„Akutní  CMP  je  onemocnění,  které  často  v  různé  míře  omezuje  život  a  samoobslužnost  nemocného a vyžaduje  pokračování  léčby  po  akutní  části  CMP.  Medicínsky  opodstatněná  potřeba  hospitalizace

na akutním neurologickém lůžku je zpravidla 2, maximálně 3 týdenní. Při přetrvávání funkčního postižení, vyžadujícího zejména pokračování rehabilitace, je nutné budovat doléčovací, převážně rehabilitační lůžková zařízení (s možností až 3 měsíčního pobytu) v rámci nemocnic nebo rehabilitačních ústavů. Jen za těchto podmínek mohou být akutní lůžka na neurologických odděleních efektivně využita ve prospěch významně lepší péče o akutní CMP a může dojít k naplnění cílů Národního cerebrovaskulárního programu a srovnání úrovně péče s ostatními zeměmi EU.“

Neurologicky podmíněné poruchy  hybnosti však nezpůsobuje  výlučně CMP  a další vaskulární mozková onemocnění, ale nezanedbatelnou měrou se podílí i úrazy CNS. Jen úrazů mozku a míchy je  v České republice zaznamenáváno kolem 50 000 vážných případů ročně (zejména v důsledku dopravních nehod, ale i pádů, sportovních úrazů, fyzických napadení a střelných poranění). Z toho přibližně 5 - 10 % zůstává s trvalými následky úrazu, často v podobě ztrátové poruchy hybnosti

https://restorative-therapies.com/

(pramen: MUDr. Vilém Juráň, MUDr. Martin Smrčka, Ph.D., doc. MUDr. Vladimír Smrčka, CSc.: Poranění mozku, Neurochirurgická klinika FNB – Bohunice, Lékařská fakulta MU).

V desetimiliónové populaci ČR se jedná každým rokem zhruba o několik tisíc pacientů s různých stupněm následků, kteří by měli být léčeni účinnou rehabilitační terapií. Přehled indikací, které budou vhodné pro léčbu vyvíjeným robotem, uvádí následující schéma, převzaté pramene Restorative Therapy. V závažné poruše hybnosti centrálního původu v důsledku úrazu, projevující se významným omezením pohybu minimálně jedné končetiny, se tak v České republice nachází několik tisíc osob. Pro mnohé z nich by účinná a dostupná léčebná rehabilitace mohla být nemalým přínosem, který by při včasném a účinném podávání

minimálně dokázal převést postižení na nižší stupeň, umožňující kvalitnější a aktivnější život (např. z C5, C6 na C7, C8).

Na ztrátových poruchách hybnosti se podílejí i různé formy neurosvalové dystrofie, DMO, demyelinizační onemocnění (až 20 000 pacientů v ČR). Celkově se tedy s počtem uživatelů účinných rehabilitačních přístrojů pro pohybovou terapii dostáváme až k číslu téměř 100 000 osob na 10 miliónovou populaci.

Z hlediska  účinnosti  současné  robotické  rehabilitace  lze  očekávat  příznivé  výsledky  přístrojové  léčby až u poloviny pacientů. Je však známo, že k dosažení účinného terapeutického efektu robotické rehabilitace je zapotřebí podání vysokého počtu procedur s delší dobou jejich trvání, danou potřebným mnohonásobným počtem opakování re-edukačních pohybových úloh. Pro skutečně účinnou rehabilitaci je nutno uvažovat alespoň 50 procedur ročně (dvou až tříměsíční léčba pacienta). Z téměř stotisícové populace pacientů s poruchami hybnosti končetin centrálního původu je přitom třeba vyloučit případy, u kterých není vůbec šance na re-edukaci hybnosti a naopak případy, kde k nápravě stavu dochází víceméně spontánně. Dále budeme tudíž raději reálně uvažovat pouze 40 000 indikovaných pacientů, z nichž část tvoří nově onemocnivší, z části se jedná o pacienty již v pozdějším stádiu postižení hybnosti, ovšem stále se šancí na zlepšení. Pro tuto skupinu koncových uživatelů vyvíjeného systému v desetimiliónové populaci by to znamenalo podání 2 000 000 procedur ročně. Vzhledem k typicky dvouhodinové době podávání procedury lze během jednoho dne jedním přístrojem podat i na specializovaných pracovištích maximálně 5 procedur, za rok max. 2 000 procedur. Na základě těchto premis by byla ideální společenská potřeba 1 000 přístrojů na desetimiliónovou populaci s vyspělým zdravotnictvím. S ohledem na ekonomicky podmíněné možnosti trhu je ovšem třeba uvažovat s rozložením tohoto tržního potenciálu na typických deset let, což by implikovalo prodej 100 přístrojů ročně jen v ČR. Dále je třeba ovšem uvážit, že dostupnost žádné terapie, tím spíše nové, není 100%, a rovněž také, že na trhu a při používání ve zdravotnictví budou uplatňovány i jiné, již zavedené metody a jiné kompetiční přístroje. Na základě porovnání s jinými srovnatelnými metodami přístrojově podmíněné rehabilitační léčby lze odhadnout postupně vzrůstající trh během prvních pěti let klinického uplatňování nové úspěšně fungující metody léčby centrálních poruch hybnosti s použitím nově vyvinutého robota z 10  % do  50 %. Předpokládáme tudíž, že v prvním roce po uvedení nového výrobku na trh by prodej činil 10 kusů, v druhém roce 20 kusů, ve třetím 30 kusů, ve čtvrtém 40 kusů, v pátém 50 kusů. Za prvních pět let po uvedení nového lékařského přístroje na trh tedy celkem 150 kusů přístrojů. Lze předpokládat vyšší podíl levnějšího robota, s nímž lze navíc léčit i pacienta sedícího nebo v supinační poloze (péče na lůžku, v domácím prostředí apod.). Tudíž lze pro prvních pět let od uvedení robotů  na  trh  estimovat  uplatnění  150  robotů  pro  pacienta  v supinační  poloze.  Tato  estimace  vede k předpokládanému obratu 60 mil. Kč. V dalších letech je pro tuzemský trh uvažováno už jen s dlouhodobou stagnací a postupným poklesem odbytu, což lze přičíst na vrub zavádění „generik“ našeho robota, případně uplatnění jiných nových konkurenčních a kompetičních systémů dalšími výrobci. Celkově za dalších pět činí

odhad odbytu našich nových neurorehabilitačních robotů opět 150 kusů s obratem dalších 60 mil. Kč. Celkový prodej za deset let v tuzemsku je tudíž odhadnut na 300 kusů, tedy dosáhne zhruba třetiny kapacity trhu, což představuje stále ještě reálný a dokonce poněkud skepticky pojatý výsledek.
Výše uvedené úvahy se týkají tuzemského odbytu vyvinuté finální podoby neurorehabilitačního robota chůze nové generace. Estimovaná data jsou ovšem nepochybně zároveň typická pro jakoukoliv jinou desetimilionovou populaci s obdobným demografickým spektrem, spektrem nemocnosti a s vyspělým zdravotnictvím za situace, kdy by bylo komerčnímu uplatnění nového robota věnováno stejně intenzivní marketingové a obchodní úsilí a kde by zároveň nebyl trh zcela saturován rehabilitačními roboty jiných výrobců. Ovšem i za této krajně nepříznivé situace plné saturace trhu a jeho obsazení konkurenty je možno počítat s přetrvávajícím exportním potenciálem nového robota, daným jeho generační pokročilostí, překonávající zásadním způsobem omezení současných rehabilitačních robotů.
Z realistického hlediska možností navrhovatelů projektu jako exportní destinace do úvahy připadají především sousední země, kde je reálné s přiměřenými náklady uskutečňovat efektivní marketing. V každé z těchto zemí (Slovensko, Rakousko, Německo, Maďarsko a Polsko) mají vytipované výrobní podniky, jakož i samotná FBMI ČVUT zkušenosti s obchodním uplatněním svých produktů. Slovenská republika je přitom z mnoha pohledů stále vnímána jako tradiční „společný trh“ s obdobným fungováním zdravotnického systému a uplatnění vyvinutého zařízení by zde nemělo být spojeno s jakýmikoliv problémy. Rakousko je výrobcem rehabilitačních robotů (Thyro Motion), které jsou určeny pro reedukaci hybnosti horních končetin a ruky. Námi vyvinuté pokročilé roboty chůze by mohly na rakouském trhu dobře vynikat, zvláště jako „doplnění“ jejich robotů určených pro rehabilitaci horní končetiny cenově přijatelnými roboty určenými  pro  reedukaci  chůze.  Polsko  tradičně  věnuje  velkou  pozornost  všem  fyzikálně-léčebným a rehabilitačním  metodám,  ale  samo  není  výrobcem  žádného  rehabilitačního  robota,  pouze  dováží a instaluje nákladově vysoce náročné roboty firmy Hocoma (viz dále). Německý trh je do určité míry saturován vlastními výrobky a je rovněž silně ovlivněn švýcarskými rehabilitačními roboty firmy Hocoma. Ovšem žádné z těchto přístrojů nemůže konkurovat cenou ani jednoduchostí obsluhy a univerzálností uplatnění - zde je tudíž rovněž značná šance na komerční úspěch. Celkem se tak otevírá trh s min. 100 mil. obyvateli a šance obsadit jen desetinu tohoto trhu představuje minimálně stejně velký odbyt, s jakým se počítá v tuzemsku. Tradiční vazby klíčových řešitelů z FBMI ČVUT na italské (LED Aprilia), belgické (Fyziomed), holandské (Enraf Nonius) a německé (Physiomed, Zimmer Elektomedizin) výrobce rehabilitační a fyzikálně-léčebné techniky, kteří zatím nevyrábějí ani nedodávají vlastní rehabilitační roboty, posilují reálnou vizi předkladatelů projektu o úspěšném proniknutí i na tyto trhy zemí EU. I když náročnost těchto trhů a konkurenční a kompetiční tlak bude zde nepochybně velký, lze i za těchto podmínek předpokládat významný objem dodávek vyvinutých robotů. Odhadujeme jej však realisticky a spíše skepticky na několik desítek kusů ročně.

Vytipované výrobní podniky i samotná Fakulta biomedicínského inženýrství a jeho klíčoví pracovníci, kteří se budou podílet na řešení navrhovaného projektu, mají též velmi dobré odborné a obchodní vazby na asijské nebo africké země (Egypt, UAE, Saudská Arábie, Jižní Afrika, Austrálie, Kazachstán, Indie, Vietnam, Indonésie …). Zdejší zdravotnictví chová značnou afinitu k rehabilitačním a fyzikálně-léčebným metodám a jeho zájem není přitom možno uspokojovat vlastními výrobky požadované koncepce rehabilitačních robotů, poněvadž nejsou v těchto zemích vyráběny. Zájem zdejšího zdravotnictví o tyto produkty medicínské techniky - a mnohdy i zájem místních firem vytvářet společné podniky se zahraničními partnery disponujícími know how vyspělých technologií - vytváří zde prostor pro realizaci výsledků řešení projektu též touto formou. I pokud by však k takovému řešení nedošlo a prodej vyvinutých robotů by se omezoval jen na vybraná zdravotnická pracoviště těchto zemí, případně na dobře profinancované soukromé kliniky, jednalo by se s ohledem na velikost těchto trhů opět o objem odbytu minimálně srovnatelný s odbytem v České republice. S postupující stabilizací zemí Blízkého a Středního východu (zvláště Egypt, UAE, Saudská Arábie), kde mají klíčoví řešitelé z FBMI ČVUT i podniku uchazeče rovněž tradiční odborné a obchodní kontakty, lze předpokládat úspěšný, byť omezený odbyt i v těchto zemích. Vzhledem k malé  hustotě osídlení a limitované dostupnosti špičkové zdravotní péče, vymezené pouze na excelentních a dostatečně profinancovaných klinikách, předpokládáme opět menší odbyt řádově maximálně v jednotkách až desítkách kusů ročně.
Případné další tržní využití předpokládá průnik s vyvinutými terapeutickými rehabilitačními roboty nové generace na ostatní náročné trhy Západní Evropy a USA, což předpokládá úzkou spolupráci s partnerem, pravděpodobně jednou ze společností zabývajících se distribucí a instalacemi systémů pro robotickou medicínu.  Tato  spolupráce  se  plánuje  jako  přímá,  dodavatelská,  nebo  spíše  jako  licenční,  spočívající v prodeji patentu, poskytnutí know-how, případně dodávek formou OEM (Original Equipment Manufacturer) apod., tedy vždy se zajištěním trvalých subdodávek špičkových technologických celků přístroje vyráběných v České republice (opačný případ „montovny“). Pro výpočet velikosti trhu pro účely žádosti o podporu řešení předloženého projektu se s těmito vizemi ovšem neoperuje. Předložený, skeptický odhad  odbytu  a  exportu,  uváděný  v příslušné  tabulce  ekonomických  přínosů  projektu,  vychází  pouze z vysoce pravděpodobného úspěšného tržního uplatnění vyvinutého přístroje na trzích, které jsou vytipovaným podnikům AVDZP i zapojeným pracovníků FBMI ČVUT dobře známy, kde disponují osobními tradičními kontakty a kde je jim znám a prakticky ověřen způsob certifikace a uvedení nového výrobku na tyto trhy.

Pokud bude navrhovaný projekt i následný finální vývojový projekt úspěšný, o čemž jsou předkladatelé přesvědčeni a mají pro tento cíl dlouhodobě vytvořen i potřebný potenciál, bude výsledný produkt přirozeně nabídnut též pečlivě vybraným konkurentům a to tak, aby mohla být naplněna jak ryze komerční, tak i nekomerční stránka projektu – celosvětové zvýšení kvality rehabilitační léčby pacientů se ztrátovými postiženími hybnosti.

Zdůvodnění potřeby výstupů projektu pro zákazníky

Použitím výsledků řešení projektu v reálné praxi dostanou koneční uživatelé nástroj pro využití možností zcela nové techniky v léčebné rehabilitaci – roboticky prováděné a roboticky řízené reedukační léčby ztrátových poruch hybnosti dolních končetin projevující se poruchami chůze, kdy bude terapeutický neurorehabilitační robot umožňovat účinnou  léčbu  plně  v souladu  s požadavky  pokročilé  medicíny, ale přitom  za  dostupnou  pořizovací  cenu,  s  přijatelnou  náročností  obsluhy  a  její  ergonomičností, s využíváním postupů telemedicíny a to jak pro případy pacientů, u kterých je požadována nebo je možná vertikalizace, tak u pacientů, u kterých bude daná robotická procedura aplikována v jejich supinační poloze, tedy např. přímo na lůžku, nebo naopak v domácím prostředí, s výhodou přímo z invalidního křesla. Tato technika by měla zaručit zásadní zvýšení dostupnosti robotické rehabilitace při efektivním využití účinnosti rehabilitace u pacientů prostřednictvím potenciálu zcela nového konstrukčního řešení i relevantně nového způsobu řízení robotů zcela v souladu s neurofyziologickým konceptem reedukace porušených pohybových funkcí. Tento koncept nelze uplatnit jinými cestami, než-li robotickým systémem s vyspělou kinematikou, senzorickou sítí, aktivními pohony a umělou inteligencí systému. Tímto způsobem však dnes řeší rehabilitaci na neurofyziologickém základě několik předních světových výrobců.
Naše řešení však bude představovat disruptivní generační skok, spočívající ve využití dosud neznámého konstrukčního řešení a na ně navazujících řídících systémů. Přínos pro konečné uživatele vyvinutých robotů je nesporný  a lze jej kvantifikovat potenciálem  vysoké úspěšnosti rehabilitačního (resp. reedukačního) procesu, dosažené při bezkonkurenčně nižších pořizovacích cenách, zjednodušené a plně automatizované obsluze a vyhodnocování klinických dat, dosud nedosažené mobilitě a kompaktnosti robotů, umožňujících jejich univerzální nasazení ve všech typech zdravotnických zařízení, přímo u lůžka pacienta i v jeho domácím prostředí.
Náklady na tradičně pojatou rehabilitaci po iktu a v podobných stavech spojených s poruchami hybnosti centrálního původu se  odhadují na 70  tis. Kč na pacienta ročně. Uvažujme indikovatelnost komplexní rehabilitace z celkového předpokládaného počtu 100 000 pacientů s poruchami chůze jen 10%, tedy jen pro 10 000 pacientů. I tak by náklady na rehabilitaci těchto pacientů představovaly 700 mil. Kč ročně. Signifikantní zvýšení účinnosti rehabilitace hybnosti DKK prostřednictvím nových neurorehabilitačních robotů pro reedukaci chůze jen o 20  % (Fugl-Meyer, 100% představuje úspěšnost ad integrum) by znamenalo následné snížení potřeby rehabilitační péče  odpovídající úspoře  140 mil. Kč ve  zdravotním systému ročně a tudíž (pro srovnání) částku na nákup 350 robotů pro pacienta v supinační poloze. Z jiného pohledu účinná neurorehabilitace poruch chůze prostřednictvím navrhovaných neurorehabilitačních robotů může jen úsporami ve zdravotním systému za cca 2 roky vytvořit částku na předpokládané vybavení všech pracovišť v tuzemsku s dobou účinného uplatnění robotů 10 až 20 let. Samotné náklady na řešení projektu, tedy  na  výzkum  a  vývoj  nové  generace  účinných  a  plně  dostupných  neurorehabilitačních  robotů  pro

reedukaci chůze by na základě pouhého 20% zvýšení dostupnosti přístrojů (při zachování jejich účinnosti) by byly úsporami ve zdravotním systému zajištěny již za necelé dva měsíce. Přitom za základ výpočtů byla vzata jen 20% účinnost robotické rehabilitace chůze.
Z těchto propočtů je patrný vysoký ekonomický dopad navrhovaného výchozího projektu.

Zákazníkem, nakupujícím vyvinuté neurorehabilitační roboty pro reedukaci chůze, budou zejména všechny typy zdravotnických zařízení, která pořízením tohoto přístroje docílí možnosti poskytování účinné zdravotní péče s pokročilými léčebnými výsledky a dostupnými a rychle návratnými náklady. Tímto způsobem se jim podaří docílit zásadně vyšší přidané hodnoty své práce a jejího světově srovnatelného ohlasu, zajišťujícího jejich další úspěšný a dlouhodobý rozvoj.
Obchodní společnosti, které se budou podílet na uplatňování vyvinutého přístrojového systému, zejména v zahraničí, získají novou komoditu, která jim umožní průnik do nových segmentů trhu a zvýší jejich prestiž, úspěch ve výběrových  řízeních  a  významný  nárůst  odbytu.  Dodávky  materiálu  a  služeb  -  převážně od tuzemských dodavatelů - přispějí k jejich stabilizaci. Samotný podnik uchazeče významně zvýší svoji stabilitu a pevné postavení na trhu. Podnik bude výrazně konkurenceschopný, zejména na zahraničních trzích, a to nejen převratnými možnostmi nových rehabilitačních robotů, ale i jejich cenou, která bude zcela bezkonkurenční.
Prvotním argumentem pro nákup navrhovaných neurorehabilitačních robotů by však neměla být jen jejich nečekaně příznivá cena, ale získání zdravotnického prostředku, který svoji užitnou hodnotou předčí přední světové produkty v dané oblasti, přinese zcela novou a významně účinnější formu medicínské technologie robotické neurorehabilitace, tím zároveň zásadním způsobem zlepší poměr cost/benefit a umožní rozšíření opravdu validizovaně účinné robotické rehabilitace.

Situace na trhu a prognóza poptávky

Hlavní konkurenti na trhu v ČR

V České republice neexistuje konkurenční výrobce. Pouze podnik Parabel (Lukov u Zlína, německý vlastník) vyrábí jako OEM přístroj pro rehabilitaci chůze značky Lokohelp pro americkou obchodní společnost Woodway. Toto rehabilitační zařízení ovšem nemá atributy rehabilitačního robota (chybí snímače polohy a sil provázejících pohyb dolních končetin, případně celého těla při chůzi, takže absentuje jakákoliv zpětná vazba). Přístroj však vyniká zajímavým řešením manipulátoru zajišťujícího rytmický „krokový“ pohyb dolních končetin i při použití běžícího pasu, přičemž tento manipulátor je řešen jako pasivní prvek (bez vlastního aktivního pohonu) a poháněn je pohybem běžícího pasu - chodníku, viz obrázek níže. Námi navrhovaná konstrukční řešení jsou zcela odlišná.

Hlavní konkurenti v zahraničí

Podle zatím posledního dostupného vydání „Global Rehabilitation Robotics Market 2019“ budou v této dekádě největšími hráči na trhu rehabilitačních a asistivních robotů společnosti - AlterG,  Bionik,  Ekso Bionics, Myomo a Hocoma. Analýza však předpokládá, že šanci uplatnit se bude mít i celá řada dalších firem, dnes již známých, ale i těch, které v daném segmentu budou teprve postupně vznikat a uplatňovat se. Z již dnes známých jsou jmenovány Biodex, Focal Meditech, Honda Motor, Instead Technologies, Aretech. LLC, Kinova, MRISAR, Robotdalen, RU Robots, Woodway, Tyromotion. Tedy jak divize velkých a známých světových firem, tak i zcela neznámé a malé start-up. Zdroj:
https://medium.com/@daredevilrhino007/global-rehabilitation-robotics-market-2021-alterg-bionik-ekso-bionics- 8b9f5dcdfcc4
Ovšem žádná z těchto společností nenabízí – a ani není známo, že by vyvíjela a pro trh připravovala – rehabilitační terapeutické roboty pro reedukaci chůze v cenových relacích a s parametry plánovanými navrhovateli projektu, ani se srovnatelným konstrukčním řešením a řídícím systémem. V zahraničí jsou tudíž jen nepřímí konkurenti - výrobci robotických rehabilitačních systémů pro klinické využití. Nejedná se však o rehabilitační roboty srovnatelné s parametry námi nyní navrhovaných zařízení.
Průkopnickou roli v robotické rehabilitaci sehrála švýcarská firma HOCOMA, která je v mnohých hodnoceních stále považována za hlavního představitele rehabilitačních robotů. Využití robotických principů pro nácvik a obnovu chůze u těžce paraplegicky postižených pacientů řeší na špičkové úrovni její přístroj LOKOMAT, viz obrázek.

Toto složité zařízení fixuje pacienta ve vzpřímené, vertikalizované poloze a řadou řízených motorů simuluje jeho chůzi. Ceníková cena tohoto zařízení odpovídá jeho  složitosti (cca 12 mil. Kč). Důležitou součástí tohoto rehabilitačního robota, určeného pro  obnovu  bipedální  lokomoce,  je  motivační  zpětná  vazba, kdy pacient na monitoru sleduje simulaci své vlastní chůze a snaží se za pomoci této zpětnovazební informace svoji chůzi řídit. Jedná se ovšem stále jen o vizuální informaci, přičemž nevíme, zda je tato informace pacientovým mozkem zpracována tak, aby kůra mozková začala produkovat signály generující chůzi a směřující eferentním směrem. Pro nyní navrhovaný projekt je zásadní ta skutečnost, že oba roboty, které budou v rámci nově navrhovaného projektu vyvinuty, budou umožňovat rovněž řízení ideomotorickými signály mozku pacienta, což ani mimořádně nákladný a složitý LOKOMAT nezahrnuje. Je nutno podotknout, že i současné rehabilitační roboty, postrádající jakéhokoliv řízení na základě informací snímaných přímo z mozku, prokazatelně účinně zajišťují indukovanou restituci motorických funkcí, ovšem s efektivitou kvantifikovanou odborník mezi 30% až 50%  úspěšností (přičemž v naší kalkulaci v kap. 2., podkapitola „zdůvodnění potřeby výstupů projektu pro zákazníky“, jsme uvažovali dokonce jen 20% úspěšnost neurorehabilitační terapie. To, že navrhované roboty již budou disponovat možností jejich řízení ideomotorickými signály mozku, dává šanci na další významné zvýšení účinnosti léčby jejich prostřednictvím.
Pro řešení našeho záměru jsou přitom vytvořeny vynikající podmínky a tento záměr je optimálně načasován. Robotická rehabilitace hybnosti končetin i rehabilitace chůze je dnes již standardně uznávanou součástí  pokročilých  rehabilitačních  technologií,  které  se  stávají  předmětem  zájmu  odborné  veřejnosti a v polední době i pacientů. První práce o principech terapie chůze na běžícím pasu s odlehčením pacienta v závěsu byly publikovány již na začátku 90. let 20. století. Ovšem tehdy byla tato terapie prováděna ještě

bez robotů, ručně, a byla velmi náročná na fyzickou práci minimálně dvou terapeutů v ergonomicky nepříznivé poloze při manuálním vedeni dolních končetin pacienta; třetí terapeut kontroloval postaru pacienta. První komerčně vyráběná verze systému robotické chůze „LOKOMAT“ (Hocoma) vznikla později, v letech 1999/2000. Ovšem koncepce všech rehabilitačních robotů chůze je od té dob stále stejná a stále vychází – nebo dokonce kopíruje – LOKOMAT, zatímco námi navrhovaný postup je zcela odlišný. Za cestu řešení tohoto rozporu považujeme právě řešení navrhované v rámci předloženého projektu.
Z pohledu na současný trh je však nezbytné pokračovat ještě v širším exkurzu do oblasti současných pokročilých  rehabilitačních  technologii,   i   když   tím   tato   předložená   marketingová   studie   nabude na nestandardním rozsahu. Zavedený termín pokročilé rehabilitační technologie (Advanced Rehabilitation Technology; ART) je odvozen z nazvu společnosti International Industry Society in Advanced Rehabilitation Technology (IISART). Orientace v rychle se rozvíjející oblasti ART rozhodně není jednoduchá. Může k ní napomoci systém, který na svých webových stránkách prezentuje společnost IISART.
Problematiku nových technologií reflektuje i vznik Komise robotické rehabilitace (Robotic in Rehabilitation Committee) Evropské společnosti fyzikální a rehabilitační medicíny (ESPRM), která se ale zabývá rovněž
„nerobotickými“ systémy, takže je současně používán název Innovative Technologies in Rehabilitation Medicine Committee. Zkratka termínu Innovative Technologies (IT) je ale dnes již zcela jednoznačně spojována se širokým oborem informačních technologií, což může vest k nedorozumění. Pozitivní stránkou dělení  dle  ESPRM   naopak   je,   že   uvádí   asistivní   technologie   (assistive   technology)   odděleně od terapeutických přístupů. (Tohoto rozdělení se držíme i v našem projektu.) Také rozlišuje mezi využitím pro rehabilitační terapii a pro výzkum, čímž reflektuje rozdíl mezi potřebami běžné praxe a možnostmi specifického výzkumu. Robotická rehabilitace chůze vznikla jako modifikace terapie chůze na běžícím pasu při odlehčení v závěsném systému (Body-Weight Supported Treadmill Therapy; BWSTT, BWST). Tato terapie má několik synonym a jejich zkratek (Partial Body-Weight Supported Treadmill Training; PBWSTT; Body- Weight Supported Locomotor Training; BWSLT), v našem textu zůstáváme u nejstručnější zkratky BWST.
Původní zařazení robotické  terapie chůze mezi systémy  BWST je  stále nejčastější. Termín „driven gait orthosis“ však používá např. Dietz, jeden z průkopníků robotické rehabilitace chůze. Jako synonymum je užíván  též  termín  „locomotor  robot“.  Pro  terapii  jsou  používány  termíny  „robot-driven  gait  therapy“ a „robotic driven gait therapy“. V posledních letech se objevují robotické asistivní/kompenzační systémy označované jako chůzové exoskelety či zkraceně exoskelety. Mehrholz et al. používají ve  svých přehledových studiích termín „electromechanical-assisted gait training“ či „robotic-assisted gait training“. Tyto elektromechanické systémy dělí Mehrholz do dvou hlavnich skupin:
robot driven exoskeleton orthoses,

end-effector devices.

Na druhém  konci spektra leží systémy „overground walking“, což jsou závěsné systémy  pro chůzi po místnosti.
Složitější zařízení realizují metodu BWSTT (Body Weight Support and Treadmill Training), kdy je pacient nejen vertikalizován, ale i zavěšen či podepřen a následně donucen k reedukaci chůze, obvykle s použitím pohyblivého chodníku. Příkladem může být přístroj Gait Trainer americké společnosti Biodex (viz obrázek). Obdobně řeší svoje výrobky německá firma H/p/cosmos sports and medical GmbH, která ve svých zařízeních realizuje rovněž rehabilitaci chůze do kopce a po schodech.

Přístroj Gait Trainer OffSett společnosti Biodex (USA)

Několik dalších světových výrobců v zásadě přebírá koncepci BWSTT, například holandská společnost MOTEK. Její elegantní konstrukční řešení  je  vybaveno  kromě  vizuálního  i  akustickým  biofeedbackem, což však nezajišťuje řízení skutečnou aktivitou mozkové kůry, jak hodláme vyřešit v našem projektu výzkumu a vývoje. Navíc se v případě zařízení firmy MOTEK nejedná o kolaborativní rehabilitační roboty, není zde totiž snímána skutečná fyzická aktivita pacienta. Firma MOTEK se specializuje též na budování velkých „sálových“ systémů (viz obrázek níže).

https://www.motekmedical.com/about-motek/

Německá společnost Zebris vyrábí systém Rehawalk, který vyniká vyspělými možnostmi analýzy chůze. Nejedná se však o rehabilitační terapeutický ani asistivní robot – končetiny pacienta nejsou vedeny ani end- efektorem robota, ani není zajišťován strojový pohyb v kloubech končetin.

https://www.medicalexpo.com/prod/zebris-medical/product-70604-590219.html

Robot pro obnovu bipedální lokomoce paraplegických pacientů tureckého výrobce BAMA Technology je zjevně inspirován Lokomatem švýcarské firmy Hocoma a je tudíž dalším příkladem exoskeletonové koncepce rehabilitačních terapeutických robotů, kterou lze považovat za vysoce náročnou na obsluhu (zejména na přípravu pacienta) a spojenou s menším re-edukačním potenciálem, třebaže technicky dokonalou a schopnou indukovat strojovou chůzi prakticky u všech pacientů. Na vyobrazení rehabilitačního robota VISIOGATE firmy BAMA je patrna jeho rozměrnost, hmotnost i náročnost na obsluhu pacienta.
 	
http://www.bamateknoloji.com/products/robotic-rehabilitation-3-en/robogait/?lang=en

Elegantní, skutečně robotické rehabilitační zařízení pro obnovu chůze paraplegických pacientů nebo pacientů s paretickým postižením dolních končetin vyrábí malá inovativní rakouská společnost Schepp Medtech.  Jedná  se  o  end-effector  robot,  ovšem  pouze  s tenzometry  umístěnými  pod  ploskou  nohy a pohybem končetin, který realizuje krokový cyklus jen velmi omezeně a nedokonale (obrázek dole vlevo).

Německá společnost h/p/cosmos sports & medical (https://www.medicalexpo.com/prod/h-p-cosmos-sports- medical/product-68662-723121.html) sází na skvělý design, pohyblivý chodník a tradičně využívané odlehčení pacienta v závěsu (obr. nahoře vpravo). Aktivní pohyb končetin je však zajišťován nestandardně a klinické využití je sporné (obrázek nahoře vpravo).
Jednou ze světových jedniček v přístrojové rehabilitaci chůze je americký ALTER G, který ovšem svého výlučného postavení dosahuje především unikátním řešením gravitačního odlehčení pacienta na běžícím chodníku pomocí nafukovacího korpusu (viz obrázek níže), senzory a zpětná vazba chybí.

Jiné technické koncepce přístrojů pro metodu BWSTT nepoužívají pohyblivého pasu, ale pohyblivého závěsu, kolejnicově ukotveného ve stropu rehabilitační místnosti. Přístroje tohoto řešení vyrábí firma Bioness (USA) – obrázek níže, úplně vlevo - Závěsný systém BWSTT pro aktivní reedukaci chůze s „volným“ pohybem po místnosti.

Mezi asistivní roboty lze řadit rovněž zajímavá technická řešení „parciálních“ exoskeletonů. Např. od firmy Honda  (viz  obrázky  výše  uprostřed)  jde  o  aplikaci  na  oblast  pánve  a  femuru  s cílem  podpořit  chůzi. S asistivním robotickým parciálním exoskeletonem dolní končetiny pro podporu chůze přichází i společnost Toyota (obrázek výše zcela vpravo).

Patentovaná řešení, např. US 2014/0100491 A1 „Lower Extremity Robotic Rehabilitation System“ přinášejí sice sofistikovaná, ale vysoce náročná řešení, vyžadující vertikalizaci a stabilizaci pacienta, respektující např. i pohyby pánve při chůzi a eliminující potřebu „běžícího chodníku“, viz obrázek níže.

Typicky složité exoskeletonové typy rehabilitačního robota chůze, nákladné a náročné na prostor, podmínky uplatnění   i   obsluhu   mají   rovněž   patentovány   společnosti   MOTORIKA   (patent   WO2017/081647A1) a HOCOMA (patent WO2014202767A1). Příklad demonstruje obrázek níže (HOCOMA):

Rovněž patentované řešení PV2019-788 původců Průcha, Hána, Hrubec, Burda, majitel Embitron a ČVUT Praha z roku 2019, viz obr. níže, nesplňuje požadavky na jednoduché a cenově dostupné řešení.

Předmětem tohoto vynálezu bylo pohybové ústrojí robota pro reedukaci bipedální lokomoce, zahrnující levé polohovací rameno (1) na svém proximálním konci kyvně uspořádané na levé bočnici (3), a pravé polohovací rameno (2) na svém proximálním konci kyvně uspořádané na pravé bočnici (4). Na distálním konci každého polohovacího ramene (1, 2) je uspořádán nášlap (11). Každé polohovací rameno (1, 2) je na svém proximálním  konci kyvně uloženo  na nosné desce (8) spojené  s čepem  (34) uloženým  v otvoru vytvořeném v levé nebo pravé bočnici (3, 4). Každé polohovací rameno (1, 2) je rovněž opatřeno prvním pohonem (36) pro kyvný pohyb polohovacího ramene (1, 2), zahrnujícím první servomotor (22) a první úhlovou převodovku (23), a dále druhým pohonem (10) pro vertikální pohyb nášlapu (11), zahrnujícím druhý servomotor (26) a druhou úhlovou převodovku (27). Na nosné desce (8) každého polohovacího ramene (1, 2) je uspořádáno vertikální lineární vedení (9) zahrnující stacionární část (37) a výsuvnou část (25), která je pevně spojena s nosnou deskou (28) nášlapu (11). Nášlap (11) dále zahrnuje kontaktní desku
(18) pro upevnění chodidla (33), pohyblivě spojenou s prostřední deskou (16), která je dále prostřednictvím kloubu (15) připevněna k základní desce (14). Každý nášlap (11) je opatřen třetím pohonem (13) pro kyvný pohyb nášlapu (11), zahrnujícím elektrický válec (38) s pevnou a pohyblivou částí. Mezi základní deskou (14) a prostřední deskou (16) jsou uspořádány tři horizontální tenzometry (17) a na přední straně základní desky
(14) je uspořádán držák (32) s vertikálním tenzometrem (20).

Uvedené řešení sice tím, že nevyžaduje individuální nastavování upevnění končetin, využívá možností end- effector řešení a pomocí výkyvné a zároveň výsuvné převodovky simuluje pohyb distálních části dolních končetin při chůzi a zároveň řadou vhodně umístěných tenzometrických snímačů na akrech dolních končetin identifikuje  dynamiku chůze  a na jejím základě  pak  bipedální lokomoci řídí, významně zjednodušuje obsluhu a poskytuje unikátní možnosti rehabilitace bipedální lokomoce, nicméně je stejně tak jako výzkumně studovaná předchozí řešení pro uplatnění v domácím nebo ambulantním, lázeňském či stacionárním prostředí nevhodné a zejména vede k vysoké výrobní ceně.
Rovněž celkové exoskeletony jsou typické asistivní robotické prostředky, ačkoliv hlavní směr vývoje těchto robotů nacházíme zejména ve vojenství. Perspektivní použití exeoskeletonů ve zdravotnictví je předpokládáno především u  trvale  nepohyblivých  pacientů.  Rehabilitační  exoskeleton,  zaměřený  opět na dolní končetiny („strojovou“ chůzi), nabízí například firma Cyberdyne's CEO (lékařský exoskeleton dolních končetin „Robot Suit Hal“ japonské firmy Cyberdyne's CEO Yoshiyuki Sankci) – obrázek níže vlevo.

V medicíně je známý izraelský exoskeleton roboticky zabezpečující chůzi paraplegického pacienta, zařízení firmy ReWalk Robotics (dříve Argo Medical Technologies). Na obrázku je veterán Radi Kaiuf, který je po válečném úrazu postižen totální paraplegií dolních končetin, avšak který s tímto technickým zařízením úspěšně absolvoval celý Maratón. Obrázky nahoře vpravo.
Další celkový exoskelet (exoskeleton) – nositelný biotický postroj, který umožňuje    jedincům    i    s    vysokou    mírou    deficitu    svalové    síly a neuromuskulárních postižení dolních končetin postavit se a jít relativně přirozenou chůzí v plné zátěži - pochází od  americké  firmy EKSO BIONICS. Umělé  chůze  je  dosahováno  přesunem  váhy,  kterým se aktivují senzory umístěné v zařízení. Ty iniciují krokový mechanismus. Bateriemi poháněné motory pak vedou nohy a nahrazují funkční deficit dolních končetin. Toto zařízení je určeno jako asistivní a částečně i jako terapeutické – určené pro reedukaci chůze pod vedením fyzioterapeuta při parézách a plegiích dolních končetin.
Exoskelet pro náhradu a reedukaci bipedálního pohybu EKSO GT firmy EKSO BIONICS (USA)

Ze zcela jiného, i když blízkého, segmentu přicházejí velmi zajímavá řešení podporující pohyby v kloubech (Human trials of the Active Knee Rehabilitation Device (AKROD v2), a programmable, portable robotic knee brace, will begin soon at Boston’s Spaulding Rehabilitation Hospital. The device was developed at the Robotics and Mechatronics Laboratory of Northeastern University and was invented by Professor Constantinos Mavroidis and his associates Brian Weinberg and Jason Nikitczuk) – obrázek na další straně vpravo nahoře.

Pro reedukaci chůze při těžkých postiženích je ovšem nutná předchozí vertikalizace pacienta, kterou lze však řešit i technicky  nenáročnými  prostředky  –  viz  obrázek  níže  vpravo  dole  (firma  A  leg  up  (USA), ale i mnoho dalších), ovšem i tato zařízení mohou mít konkurenceschopná „inteligentní“ provedení.

Rehabilitační „chodítko“ americké firmy A leg up a „Inteligentní“ chodítko PARiiT americké spol. LiteGait

Pro reedukaci chůze při těžkých postiženích je ovšem nutná předchozí vertikalizace pacienta, kterou lze však řešit i technicky  nenáročnými  prostředky  –  viz  obrázek  výše  vpravo  dole  (firma  A  leg  up  (USA), ale i mnoho dalších), ovšem i tato zařízení mohou mít konkurenceschopná „inteligentní“ provedení.
Vzdáleně jsou rehabilitačnímu robotu, který v rámci projektu hodláme vyvíjet, podobné rehabilitační přístroje americké společnosti Restorative Therapies Inc. Jsou specifické tím, že integrují funkční elektrickou stimulaci (FES) jednotlivých svalů podílejících se na pohybu s činnostmi specifickými pro daný pohybový úkol, například chůzi. Proprietární software poskytuje přitom biofeedback v reálném čase, sledování dat a sofistikované   algoritmy   řízení,   které   jsou   navrženy   pro   širokou   škálu   neurologických   poruch.

Prostřednictvím integrované funkční elektrické stimulace (iFES) je  vytvářen požadovaný  pohyb horních nebo dolních končetin. Systémy iFES Restorative Therapies ve svých nejvyspělejších variantách mohou stimulovat více než 40 svalových skupin na jedné nebo na obou stranách těla.
Prostřednictvím této formy terapie jsou posilovány požadované vzorce hybnosti končetin.

Vlastní pohybová aktivita pacienta indukovaná eferentními signály mozku, jakožto rozhodujícího centra pro řízení pohybu, není však při terapii tímto přístrojem zapojena. Proto také americký FDA schválil používání tohoto vysoce sofistikovaného zdravotnického prostředku s typovým označením RT600FES pro indikace jako jsou svalová atrofie, zlepšení místního krevního a lymfatického oběhu, udržení svalové síly a zlepšení pohybu a zvýšení jeho rozsahu, nikoliv však pro léčbu stavů spojených s centrálními poruchami hybnosti končetin.

https://www.medicalexpo.com/prod/restorative-therapies/product-86357-556461.html

Opět jiná, nikoliv přímo konkurenční, ale kompetitivní biomedicínská technologie využívá vibrací, kterými hapticky senzitivně ovlivňuje nervosvalové jednotky specifickým způsobem ve vhodných lokalitách svalových skupin končetin takovým způsobem, že takto vytvořená aferentace vyvolává v mozku pacienta dojem skutečného pohybu, čímž by měla kůra mozková vytvářet a posilovat i příslušné eferentní signály zaměřené na příslušné motoneurony zapojovaných svalů. Přístroj přináší zcela nový pohled na rehabilitaci pacientů, kteří ještě nejsou schopni mobilizace – například akutní hospitalizace po úraze/traumatu, pro pacienty upoutané na lůžko, pro pacienty, kteří přišli o schopnost pohybu DK, avšak schopnost vnímat vibrace je u nich zachována a další. Princip metody spočívá v cílených vibracích, díky kterým je do mozku přenášena informace, že daná končetina se pohybuje. Tuto informaci vždy zabezpečuje antagonista daného svalu  (např.  pohyb  paže  do  flexe  –  informaci o prováděném  pohybu  vysílá  triceps).  Tudíž  pokud  tuto

sekvenci akčních potenciálů převedeme na vibrace a těmito vibracemi působíme na úpon antagonisty, dochází k vysílání srovnatelné aferentní informace, jak kdyby agonista tento pohyb opravdu vykonával.

Správně synchronizované a nastavené vibrátory se vzory pro dané svalové skupiny proto mohou u pacientů vytvářet senzomotorické vjemy podobné chůzi. Jednoduše řečeno, pokud pacient zavře oči a systém je aktivní, má pocit, jak kdyby vykonával nastavený pohyb – šlapání/chůze/dřepy/chůze do schodů. Při navýšení intenzity můžeme pozorovat i motorickou odezvu mozku – daná končetina se začne volně pohybovat, bez toho, aby pacient tento pohyb sám inicioval. Totéž lze realizovat pro horní končetinu.

 	

http://www.beka.ru/ru/katalog/novinki/vibramoov/  https://www.medicalexpo.com/prod/techno-concept/product-77870-717976.html

Z uvedeného rozboru zahraničních konkurentů je patrné, že žádný z nich nepokrývá záměr předloženého projektu, a tudíž se spíše jedná o kompetiční výrobky, které mohou budoucí tržní uplatnění námi zamýšlených výrobků svým uplatňováním na světových trzích jedině posilovat.

Současné postavení/podíl na trhu v ČR a zahraničí

Jak již je z výše uvedeného textu patrné, veškeré zdravotnické prostředky, které lze považovat za rehabili- tační roboty chůze, jsou řešeny na podobných konstrukčních principech a vyznačují se srovnatelnými parametry, a hlavně srovnatelně vysokými cenami. Námi navržené řešení bude tudíž představovat unikátní zlom v technologickém vývoji rehabilitačních robotů, které dosud nikde nebyly uvedeny na trh a do pou- žívání ve zdravotnictví. Proto není možné kvantifikovat současné postavení a podíl na trhu podniku předpokládaného  výrobce  v  dané  oblasti.  Podniky  vytipované  pro  tuto  roli  však  mají  bohaté  letité

zkušenosti s uváděním svých produktů na zahraničních trzích. Zároveň se řešení projektu i komercializace výsledků jeho řešení bude účastnit Fakulta biomedicínského inženýrství, která má potřebné zkušenosti ve výzkumu  a  vývoji  rehabilitačních  robotů  a  dalších  prostředků  pokročilých  medicínských  technologií a zároveň i zkušenosti s jejich uplatněním na trzích zdravotnických prostředků. Zejména řešitelé a klíčoví účastníci řešení doc. dr. Ing. Průcha, doc. Ing. Hána mají již dlouholeté úspěchy při zavádění výsledků svého výzkumu a vývoje na trhy se zdravotnickou technikou a při komplexním uplatňování výstupů výzkumných a vývojových projektů ve zdravotnictví. Nicméně v oblasti neurorehabilitačních robotů chůze je žadatel v pozici novátorů trhu, neboť zde prozatím neexistuje analogický produkt.

Možnosti uplatnění na zahraničních trzích

Výsledný produkt výzkumu a vývoje, k jehož dosažení je navrhovaný projekt nezbytným krokem, bude mít nesporný vysoký komerční potenciál pro uplatnění na všech světových trzích. Odborníci v klinické rehabilitaci takový systém přivítají (viz přiložené Letters of Intent). Jelikož je český trh v robotické rehabilitaci - i přes vyspělost ČR v klinické neurorehabilitaci - přece jen limitovaný, předpokládá se postupně převažující uplatnění na světových trzích. Plánovaný podíl exportu bude během prvních pěti let od uvedení nového výrobku na trh představovat minimálně 1/2 celkové produkce a předpokládá se následný růst tohoto  podílu,  zejména  po  těchto  prvních  pěti  letech  po  uvedení  nového  výrobku  na  trh,  kdy  bude v zahraničních impaktovaných časopisech již publikován dostatečný počet odborných prací zaměřených na klinické uplatnění nových zařízení (a s nimi spojených medicínských postupů) a kdy tudíž bude důvěra náročných zahraničních zákazníků podepřena nezbytnými vědeckými argumenty, bez nichž je úspěšný růst na náročných trzích vyspělých zdravotnických prostředků v současnosti, a tím spíše v budoucnosti, nemyslitelný (viz reálné zkušenosti uchazečů). Vyvinutý robot lze přitom již nyní považovat za nadčasový produkt s dlouhou dobou udržení se na trhu.
Samotný trh rehabilitačními roboty je odhadován předními světovými odbornými studiemi jako mimořádně vysoký a dynamicky rostoucí. Studie „Rehabilitation Robotics Market Outlook, Recent Trends and Growth: Forecast 2020-2025“ (https://www.express-journal.com/rehabilitation-robotics-market-64528/ )
Předpokládá, že na prvních místech v růstu tohoto tržního segmentu budou v tomto pořadí následující firmy:
Alter,
Bionik,
Ekso Bionics,
Myomo,
Hocoma.

Společnost Ekso Bionics se zabývá výlučně celkovými exoskeletony pro asistivní zabezpečení chůze,nikoliv terapeutickými rehabilitačními roboty. Společnost Myomo se terapeutickými rehabilitačními roboty rovněž

nezabývá, poněvadž její specializací je asistivní exosleleton horní končetiny. Ze zbývajících  třech společností, kterým je přisuzováno  prioritní postavení na světovém trhu terapeutických rehabilitačních robotů v následujících pěti letech, dvě z nich uplatňují koncepci end-effectoru a – pokud se zabývají rehabilitací horní končetiny – preferují čelní, ventrální umístění robota vzhledem k pacientovi. Jen společnost HOCOMA, která má již tradičně zavedené konstrukce na bázi exoskeletonů a u horní končetiny uplatňuje dorsální přístup k pacientovi, zůstává orientována na koncepci exoskeletonového typu. Z tohoto rozboru  je  patrný  správný  směr  vývoje  obou  našich  rehabilitančích  robotů  v koncepci  end-effector. Z hlediska možnosti uplatnění na zahraničních trzích je tudíž zásadní rozhodnutí uchazečů řešit konstrukci obou rehabilitačních robotů chůze jako end-effector.
Podle jiné studie od společnosti „Fortune Business Insights“:

https://www.fortunebusinessinsights.com/industry-reports/rehabilitation-robots-market-101013

bude na předním místě v terapeutických rehabilitačních robotech firma Bionik (opět end-effectorová koncepce). Celkový trh rehabilitačních robotů tato studie rozděluje následujícím způsobem (viz též obr.):
terapeutické (cca 30% podíl celkového trhu),

asistivní – bez „čistých“ exoskeletonů (mírně přes 10% podíl trhu),

asistivní exoskeletony (cca 50% podíl trhu),

ostatní

Přitom objem světového trhu činil v roce 2018 zhruba 530 mil. USD, v roce 2027 by měl s odhadovaným průměrným 7% ročním růstem činit více než 2 500 mil. USD. Při předpokládaném  30%  podílu terapeutických robotů (na vývoj představitelů jejich nové generace je navrhovaný projekt zaměřen) by to bylo minimálně 800 mil. USD. Předpokládaná výnosová míra investic CAGR je odhadován na 22,1 %.

Další  recentní  studie  „Rehabilitation  Robots  Market  -  Growth,  Trends,  and  Forecast  (2020  -  2025)“:
https://www.researchandmarkets.com/reports/4856116/rehabilitation-robots-market-growth-trends
společnosti Research and Markets předpokládá výnosovou míru investic CAGR 25,8%. Vychází z dělení rehabilitačních robotů pouze na:
asistivní – zejména exoskeletony, ale i jiné typy asistivních robotů  (cca 60% podíl trhu),
terapeutické (cca 40% podíl trhu).
V posledních letech se celosvětově průměrně ročně prodávalo kolem 7 000 terapeutických rehabilitačních robotů. Většina odhadů se shoduje v minimálně 7% nárůstu celosvětového trhu, takže v období krátce po roce 2030 lze očekávat prodej kolem 15 000 terapeutických rehabilitačních robotů s dalším dynamickým nárůstem ještě stále  zdaleka  nenasyceného  trhu.  V těchto  letech  lze  předpokládat,  že  výrobní  podnik ve spolupráci s jeho  akademickým partnerem  bude uplatňovat na všech trzích kolem 300 kusů robotů ročně, tedy podílet se na světovém trhu 2 %, z toho na zahraničních trzích minimálně 1 % s dalším postupným růstem tohoto podílu. Vzhledem k hustému osídlení, vysoké dostupnosti zdravotní péče, vysoké míře požadavků na zvyšování úrovně zdravotní péče o obyvatelstvo i s ohledem na stárnutí populace je tento podíl na vymezeném trhu s cca 100–150 mil. obyvateli plně reálný.
Informační zdroj „The robot report“:

https://www.therobotreport.com/robotic-rehabilitation-assistive-tech-revolutionize-physiotherapy/

předpokládá sice výnosovou míru investic CAGR jen kolem 13 %, ovšem zaručený stálý růst s objemem prodeje v roce 2026 ve výši 2 300 mil. USD. I při nižší hodnotě CAGR se tedy předpokládá zhruba stejný růst výše prodejů vyjádřený v cenách. Lze tudíž předpokládat jen velice mírný pokles cen, ale zvyšující se počet prodaných kusů. Přitom Asie a Tichomoří, Latinská Amerika a Afrika s Blízkým a Středním východem mají mít přibližně stejně  velký podíl, Evropa podíl poněkud větší a největší podíl má mít Severní Amerika, přičemž rozdíly mezi těmito teritorii nebudou přelomově velké.

Hodnocení aktuální a budoucí pozice na trhu v porovnání s konkurencí

Aktuální pozice kteréhokoliv z vytipovaných podniků – podniků výrobce – je na trhu robotických terapeutických rehabilitačních systémů stejná, jako je pozice jakékoliv případné jiné potenciální konkurence
– žádný analogický produkt není na trhu. Svoje postavení by podnik výrobce měl realizací projektu zcela změnit a vyniknout ambicí stát se světovým výrobcem v oblasti terapeutických kolaborativních neurorehabilitačních robotů nové generace, vyznačujících se dostupností a možností léčby vertikalizovaných i nevertikalizova-ných pacientů, a to ve všech typech zdravotnických zařízení, případně i v domácím prostředí pacienta s využitím konceptu telemedicíny a telerehabilitace a konceptu Brain Computer Interface (BCI). Aplikace výsledků výzkumu do reálné praxe dává české ekonomice šanci být jedním ze světových lídrů v oblasti takto koncipované nejmodernější rehabilitačně-léčebné robotické techniky.  Podnik  potenciálního  výrobce  přitom  implicitně  předpokládá  nejužší  pokračující  spolupráci

s akademickým pracovištěm FBMI ČVUT, a to nejen během řešení projetu, ale i při následné výrobě robota a jeho uplatnění na trzích a ve zdravotnictví.

Očekávaný vývoj poptávky pro produkci podniku využívající výstupy projektu

Ve  světě  je  ohromný  zájem  o  přístrojově  zajišťovanou  robotickou  rehabilitaci  v indikacích  spojených s následky iktů, dalších cévních onemocnění mozku, poranění CNS (mozku a míchy) a systémových neurologických a myoskeletárních onemocnění, vedoucích ke ztrátovým postižením hybnosti končetin. Důvody tohoto stavu byly podrobně analyzovány v předešlém textu.

I když se s využitím principů translační regenerativní medicíny a využitím kmenových multipotentních buněk hledají nové cesty „opravy“ poškozených nervových struktur, zůstává - a bezpochyby i trvale zůstane - hlavní metodou terapie poruchy hybnosti centrální etiopatogenéze rehabilitační léčba. Podnik potencionálního výrobce  společně  s Fakultou biomedicínského inženýrství Českého vysokého učení technického v Praze a rovněž společně s 1. lékařskou fakultou Univerzity Karlovy v Praze v rámci dlouhodobé a účinné výzkumné spolupráce zaměřuje pozornost na výzkum a vývoj zdravotnických prostředků, nyní zvláště na segment robotické rehabilitace, kde se snaží přicházet se skutečně neotřelými, disruptivními řešeními, která budou představovat novou generaci terapeutických neurorehabilitačních robotů. Toto jeho úsilí je prostřednictvím Fakulty biomedicínského inženýrství ČVUT úzce koordinováno s vývojem systému pro řízení neurorehabilitačních robotů přímo signály mozku pacienta (projekt FW03010025,  podnik  Foton,  FBMI  ČVUT  a  FAV  ZČU).  Výsledky/výstupy  navrhovaného  projektu  se s výsledkem projektu FW03010025 budu vzájemně doplňovat a podmiňovat s cílem dosažení disruptivní a vysoce konkurenceschopné zcela nové generace rehabilitačních robotů. Robot chůze, jehož vývoj žadatelé hodlají v rámci nyní navrhovaného projektu zahájit, bude již a priori přizpůsoben pro možnost řízení signály mozku, čímž jejich užitná hodnota dále naroste a dále se zvýší jejich konkurenceschopnost.

Vyvíjené neurorehabilitační roboty chůze budou multifaktoriálně zaměřeny na vysoce inovativní pojetí robotické rehabilitace, a tudíž není možno relevantně predikovat tržně očekávaný vývoj poptávky právě po těchto produktech. Proto byla potřebná pozornost věnována nejen zavedeným technickým řešením (viz  výše  –  kapitola  3.2.  „Hlavní  konkurenti  v zahraničí“),  ale  i  výzkumným  pracím,  publikovaným v odborném vědeckém tisku. Zde se ukazuje, že je zvýšená výzkumná pozornost věnována neurorehabilitač- ním robotům chůze (bipedální lokomoce), určeným pro sedícího pacienta, což vyjadřuje zřetelnou snahu umožnit i nevertikalizovaným pacientům účinnou reedukaci chůze. Konstrukční uchopení tohoto cíle je však zatím velice složité, rigidní a nedává velkou šanci komerčnímu úspěchu. Jako příklad lze uvést výzkumné řešení německo – indického výzkumného týmu, publikované v předním impaktovaném tisku, viz obrázek na další straně.

Mohanta, Jayant & Mohan, Santhakumar & Ponnusamy, Deepasundar & Shankar R, Kiruba. (2018). Development and control of a new sitting-type lower limb rehabilitation robot. Computers & Electrical Engineering. 63.
S. Mohan, J.K. Mohanta, S. Kurtenbach, J. Paris, B. Corves, M. Huesing. (2017). Design, development and control of a 2PRP-2PPR planar parallel manipulator for lower limb rehabilitation therapies, Mechanism and Machine Theory, Volume 112.

Obě řešení dobře ilustrují rigidní konstrukční složitost navržených zařízení.

Námi navrhovaná řešení (obr. níže) představují dosud neznámá řešení, jejichž prostřednictvím lze dosáhnout disruptivně nízké ceny při splnění požadavku vysoké klinické účinnosti při možnosti převratného způsobu řízení robotů včetně vyspělého uplatnění virtuální reality, umělé inteligence a internetové konektivity, včetně přímého napojení na signály mozku pacienta a řízení robotů jejich prostřednictvím.
Lze tudíž oprávněně očekávat mimořádný zájem klinické praxe a vývoj poptávky minimálně podle scénáře vytýčeného v této analýze.

Konkurenční faktory podporující tržní uplatnění

Porovnání technických parametrů s konkurencí

Srovnání s konkurencí byla věnována pozornost též v kapitole 3.2 této  studie. Požadovaná komparace obecně je problematická, neboť současné rehabilitační terapeutické roboty nenabízejí parametry srovnatelné  s klíčovými  aspekty  a  cíli  předloženého  projektu.     Tato  skutečnost  v plné  míře  vyplývá z předchozích kapitol, díky čemuž je také tato marketingová analýza obsáhlejší, než bývá obvyklé. Výzkumné práce zaměřené na robotickou rehabilitaci chůze u sedícího pacienta (viz předchozí subkapitola) rozhodně nevedou k cenově dostupnému řešení spojenému s jednoduchou obsluhou a dalšími perspektivními parametry robotů. Pro vertikalizovaného pacienta zatím všechny typy na trh uvedených rehabilitačních robotů chůze (roboty ReoAmbulator a Optimal-G izraelsko-americké společnosti MOTORIKA, roboty VISIOGATE turecké společnosti BAMA Technology) vycházejí z koncepce robota LOKOMAT švýcarské firmy HOCOMA, což vede k jejich velké složitosti při výrobě i klinickém uplatnění a rovněž k extrémně vysokým cenám (typicky 12–15 mil. Kč). Z klinické praxe je dále známo, že tato složitá zařízení mají poměrně vysokou poruchovost, vyžadují prakticky stálý technický servis a nezbytné náhradní díly a komponenty, které je zapotřebí často měnit, přičemž jsou vysoce nadstandardně drahé. Robot typu Optimal-G (viz obr. níže vpravo) fy MOTORIKA byl uváděn na trh s tím, že bude na rozdíl od typu ReoAmbulator (viz obrázek níže vlevo) jednodušší a personalizovanější. Lze však snadno ověřit, že oba přístroje jsou srovnatelně složitými a na obsluhu náročnými zařízeními klinického typu, přičemž i jejich cena je přibližně stejná. Důvodem je v zásadě stále stejná konstrukční koncepce. Tyto skutečnosti jsou mj. důsledkem exoskeletonového typu těchto robotů.

Konstrukční řešení exoskeletonového typu, umožňující řízený aktivní pohyb v každém z hlavních kloubů končetiny, je sice zcela nepostradatelné pro asistivní roboty chůze. Ty jsou určené pro pacienty, u kterých již není šance na návrat k přirozené chůzi, kde je robot v zásadě nositelným zdravotnickým prostředkem umístěným přímo na těle pacienta, přičemž robot přebírá veškeré aktivity spojené s bipedální lokomocí. Klinický  výzkum  v posledních  letech  ukazuje,  že  právě  tato  unikátní,  ale  konstrukčně  velice  náročná

koncepce, má v případě terapeutického uplatnění – tedy u robotů, jejichž úkolem je obnovit vlastní chůzi pacienta, nikoliv ji nahradit – menší léčebné efekty než koncepce typu end-effector. Tento výsledek klinického    výzkumu    souvisí    zřejmě    s větší    intenzitou    centripetálních    zpětnovazebních    signálů z proprioreceptorů končetin do mozku u robotů end-effector typu, kdy je končetina efektorem robota vedena jen za její distální část. Roboty této koncepce se rovněž objevují na trhu, ale zatím jen okrajově, poněvadž se jejich vývoje a konstrukce ujímají právě malé inovativní společnosti. Například pro obnovu chůze paraplegických pacientů nebo pacientů s paretickým postižením dolních končetin vyrábí malá inovativní rakouská společnost Schepp Medtech end-effector robot s několika tenzometry pod ploskou nohy a možností realizace pohybu končetin bez nutnosti používat běžící chodník (obrázek na str. 28 nahoře vlevo, kapitola 3.2). Tento robot však nemá možnost měření momentů sil vyvíjených končetinami a tím ani zpětnovazebního řízení realizovaného na jejich základě, čímž je jeho klinické využití pro reedukaci chůze značně limitováno. Realizovaný pohyb končetin neodpovídá požadavkům na krokový cyklus a tento robot rovněž nezajišťuje synkinetický pohyb horních končetin. Cenově se přitom blíží cenám robotů exoskeletonového typu. Důležitou skutečností pro řešení navrhovaného projektu je však včasné podchycení vývoje  robotické  rehabilitace  chůze  směřující  od  robotů  exoskeletonového  typu  s běžícím  chodníkem k robotům typu end-effector bez běžícího chodníku.
Jiní výrobci např. německá společnost h/p/cosmos sports &  medical sází na design, drží se koncepce pohyblivého chodníku a snaží se snížit cenu robota na úkor limitovaného zajištění pohybu dolních končetin a omezení snímání polohy a sil vyvíjených končetinou. Tyto snahy však ústí ve zcela nedokonalé vedení končetin, nesplnění požadavků na hodnověrnou realizaci krokového cyklu apod. (obrázek na str. 28 nahoře vpravo, kapitola 3.2). Tato řešení lze tudíž jen stěží považovat za klinicky akceptovatelná řešení.
Další výrobci zcela rezignují na snímání sil, momentů sil a polohy končetin a omezují se tak jen na cvičení chůze  na  pohyblivém  chodníku.  Tato  řešení  mohou  být  zajímavá,  ale  nejedná  se  již  vůbec  o  roboty
„spolupracující“ s pacientem s cílem obnovy jeho chůze při centrální poruše řízení pohybu (mozek, mícha). Příkladem mohou být cvičební manipulátory chůze typu Lokohelp (výrobce podnik Parabel, Lukov u Zlína, německý vlastník), který toto zařízení vyrábí jako OEM pro americkou obchodní společnost Woodway, což již samo o sobě vypovídá o tom, že se jedná spíše o cvičební zařízení, než neurorehabilitační robot, viz obr. na straně 22, kapitola 3.2. Stejnou cestou postupuje např. i americký výrobce ALTER G, který na trh neuvádí robot, ale pohyblivý chodník k nácviku chůze, kdy ovšem nahrazuje závěs vertikalizovaného pacienta unikátním řešením gravitačního odlehčení pacienta na běžícím chodníku pomocí nafukovacího korpusu (ilustrace viz kapitola 3.2, strana 28).
Existují patentovaná řešení, která sofistikovaným způsobem řeší pohybový mechanismus rehabilitačního robota chůze, např. patentované řešení PV2019-788 původců Průcha, Hána, Hrubec, Burda, majitel Embitron  a ČVUT Praha, viz obrázek a text kapitola 3.2, str. 30-31 a ilustrativní obrázky níže.

Předmětem tohoto vynálezu bylo pohybové ústrojí robota pro reedukaci bipedální lokomoce. Uvedené řešení sice tím, že nevyžaduje individuální nastavování upevnění končetin, využívá možností end-effector řešení a pomocí výkyvné a zároveň výsuvné převodovky simuluje pohyb distálních části dolních končetin při chůzi a zároveň řadou vhodně umístěných tenzometrických snímačů na akrech dolních končetin identifikuje dynamiku chůze a na jejím základě pak bipedální lokomoci řídí, významně zjednodušuje obsluhu a poskytu- je unikátní možnosti rehabilitace bipedální lokomoce. Toto řešení bylo vytvořeno v rámci projektu TH03010299 (Embitron, Technická univerzita Liberec, Therap Tilia Praha, 2018–2021). Pro svoji složitost, kterou nebyly účastníci řešení schopni převést z podoby funkčního vzorku do reálné podoby prototypu, došlo ke změně cílů řešení daného projektu, v jehož rámci byl tudíž vytvořen pouze další funkční vzorek cvičebního zařízení pro fyzioterapii dolních končetin ležících pacientů v sagitální rovině, viz obrázek níže. Je patrné, že toto zařízení nemá nic společného ani s neurorehabilitačním robotem, ani s klinickými požadavky na realizaci krokového cyklu. Umožňuje pouze neřízenou flexi v kyčelním a kolenním kloubu. Jedná se o jednoduché cvičení v uzavřeném kinematickém řetězci zajišťované jednoduchým zdravotnickým prostředkem, které však nemá s neurorehabilitací ani s reedukací a obnovou chůze při jejích poruchách centrálního původu, ba ani s původní koncepcí projektu TH03010299 nic společného.

Z provedené  analýzy  technických  parametrů  navrhovaných  rehabilitačních  robotů  chůze  ve  srovnání s potenciální konkurencí tudíž vyplývá, že námi navrhovaná řešení nemají žádnou přímou konkurenci, poněvadž se budou vyznačovat technickými parametry, které dosud žádné řešení na trhu ani ve vývoji a výzkumu nemá.

Porovnání cenových parametrů s konkurencí

Cenové hladiny jsou v daném segmentu robotické rehabilitace stabilně nastaveny na vysoké hladině. Tato skutečnost vyplývá nejen z novosti robotické  medicíny, ale především  vychází z konstrukční náročnosti stávajících řešení a též ze srovnání s průmyslovou kolaborativní robotikou a průmyslovou automatizací a průmyslovou robotikou. I když nemůže zdravotnický segment nikdy dosáhnout takové schopnosti absorbovat tak vysoké cenové hladiny, jako je tomu v průmyslu, nelze při analogické složitosti, náročnosti konstrukcí, jejich sofistikovanosti, podílu vysoce kvalifikovaných konstrukčních prací a cenové nákladnosti používaných průmyslových komponent předpokládat výrazné snižování cen rehabilitačně robotických systémů, pokud nebude zvolena zcela jiná konstrukční koncepce, což je právě předmětem navrhovaného projektu. Ceny rehabilitačních robotů chůze se dnes pohybují nad 10 mil. Kč, typicky kolem 12–15 mil. Kč. Ceny  námi  navrhovaných  robotů  předpokládáme  max.  400 000  Kč  pro  robota  určeného  pro  pacienta v supinační poloze. Zisk pro výrobce přitom kalkulujeme zhruba ve výši jedné třetiny ceníkové prodejní ceny, marže obchodním firmám rovněž ve výši jedné třetiny konečné prodejní ceny, na přímé náklady mzdové a materiálové vč. režie výrobce kalkulujeme rovněž jednu třetinu konečné prodejní ceny. Tímto způsobem se stanou vyvinuté roboty pro klinické uplatnění plně dostupné a tržně vysoce konkurenceschopné, čímž získají šanci otevřít nový segment trhu pokročilých zdravotnických prostředků, a to nejen svými disruptivními užitnými vlastnostmi, ale též svoji cenou, která bude pro zákazníky zcela neočekávaná. Technické řešení obou robotů bude pochopitelně stavět na unikátnosti, konstrukční kreativitě, pokročilosti a komplexnosti konstrukce, jakož i na dosažené klinické účinností v širokém spektru indikací a stupňů postižení chůze. Význam bude hrát i jednoduchá obsluha a ergonomičnost, snadná manipulovatelnost a instalace, ale především vysoce výhodný poměr cost/benefit, kterého bude dosahováno zejména unikátností konstrukce a využíváním moderních technologií.

Přidaná hodnota pro zákazníka oproti konkurenci

Přidanou hodnotou pro zákazníka bude zejména zásadní zvýšení účinnosti rehabilitačního procesu chůze s využitím robotů, které umožní jak léčbu pacienta v supinační poloze (resp. sedícího). Tím se zásadním způsobem posune možnost vybavování prakticky všech typů klinických pracovišť, včetně neurorehabilitační péče zajišťované již u lůžka pacienta nebo na invalidním křesle až po uplatnění v ambulantních a lázeňských zařízeních a na běžných rehabilitačních pracovištích, ba dokonce i v domácím použití. Přitom budou roboty vybaveny pokročilými  informačními  a komunikačními  prostředky,  prostředky  virtuální  reality  a  umělou

inteligencí vyhodnocující pokroky v léčbě a internetovou konektivitou, čímž bude zajištěno uplatnění robotů i v rámci telemedicíny. Důležitým aspektem přidané hodnoty pro zákazníka bude i ta skutečnost, že oba roboty budou schopny akceptovat řízení ideomotorickými signály mozku (viz přímá a účelná návaznost na projekt FW03010025).
Nezastíráme však, že klíčovým hybným motivem tržního uplatnění výsledků řešení navrhovaného projektu bude vynikající poměr cost/benefit. Tím bude pacient léčen přístrojem, který plnohodnotně nahradí extrémně drahé současné terapeutické roboty chůze, čímž bude dosaženo vysoké míry dostupnosti této léčby, ale také relevantního tržního efektu.

Produktová strategie

Charakter produktu/služby a přínosy z pohledu užití zákazníkem

Výsledkem navrhovaného projektu a jeho výstupy podmíněného dalšího vývoje bude neurorehabilitační terapeutický  robot  vyznačujícími  se  užitnými  vlastnostmi  a  unikátními  parametry  blíže  popsanými v předchozích částech studie a další relevantní projektové dokumentaci. Lze doplnit, že se bude jednat o produkty, jejichž součástí je HW i SW část a služby spojené s instalací, integrací, ověřením a zaškolením obsluhy, jakož i služby související s jeho internetovou konektivitou a uplatněním sofistikovaných systémů, zajišťujících evaluaci výsledků léčebného uplatnění, jakož i procesu dalšího zlepšování účinnosti takto zavedené nové  medicínské technologie. Tyto služby představují rovněž ekonomický přínos pro podnik výrobce robotů i pro jeho akademického partnera a jejich cena bude zahrnuta do prodejní ceny robotů jen zčásti, další (do výpočtů nezahrnuté) zisky poplynou z dlouhodobé podpory klinického používání robota.

Možnost přizpůsobení produktu/služby potřebám zákazníka

Výsledek bude velice flexibilní k potřebám zákazníků, neboť se předpokládá, že zákazník – uživatel bude mít dle svých individuálních potřeb a s ohledem na požadavek personalizace léčby možnost výběru mezi oběma vyvinutými typy. Zároveň samotný princip robotické rehabilitace předpokládá stálé zdokonalování způsobu podávání této fyzikální intervence, jehož nezbytnou podmínku je uplatnění spolupráce s výrobcem a kvalifi- kovaným dodavatelem prakticky po celou dobu uplatňování přístroje ve zdravotnickém zařízení, jakož i pos- tupné zdokonalování způsobu podávání této procedury vedoucí ke stálému zvyšování úspěšnosti léčby.

Systémová a technická podpora, servisní zabezpečení

Podpora zákazníků  je jedním z klíčových faktorů úspěchu na trhu. Jelikož se předpokládá, že hlavním odbytištěm budou zdravotnická zařízení v zásadě všech typů, ambulantní i klinická, specializované ústavy i lázeňská pracoviště, rehabilitace všech typů, neurologická pracoviště, úrazová pracoviště, privátní lékaři a fyzioterapeuti,   zcela   výjimečně   i   samotní   pacienti   nebo   pacientské   organizace,   pochopitelně

v nezastupitelné roli rovněž obchodní partneři, obchodní zástupci a zřejmě též partnerské výrobní firmy, budou  pro  ně  -  dle  jejich  zaměření  -  zřízeny  samostatné  konzultační  linky  a  weby.  Je  nutné,  aby  se k zákazníkům dostávaly přístroje vždy ve 100% kvalitě, pro což se předpokládá uplatněním speciálního pracoviště pro kontrolu jakosti vyrobených zdravotnických prostředků, kterým podnik uchazeče v rámci certifikace dle normy ČSN EN 13 485 disponuje.
Všichni   odběratelé   budou   moci   využít   technického   zázemí   podniku   výrobce   finálního   produktu i biomedicínské zázemí FBMI ČVUT, které budou poskytovat kvalifikovanou odbornou podporu. Přitom FBMI disponuje špičkově vybavenou laboratoří rehabilitační robotiky, pro zájemce vždy umožňující, aby se předem  přesvědčili  o  efektivitě  nově  vyvinutých  robotů  chůze  ve  srovnání  s roboty  firem  HOCOMA a MOTORIKA.
Akademičtí  žadatelé  o  udělení  podpory  na  řešení  tohoto  projektu  jsou  zároveň  zkušenými  odborníky v biomedicínském i klinickém výzkumu, takže jejich přínos nebude končit  vyvinutím plánovaného prototypu, ale s jejich účastí bude efektivně a kvalifikovaně rozvíjeno i klinické uplatnění vyvinutého produktu podnikem hlavního uchazeče, jakož i směrnicí MDR požadované PMCF studie (Post Marketing Clinical Follow-up Studies).

Cenová úroveň v době realizace

Stanovení ceny a cenová strategie

Pro stanovení počátečních cen je nutné zvážit, že produkty daných parametrů nejsou a zřejmě ani brzy nebudou na světovém trhu dostupné. To plyne především z toho, že zavedení výrobci se rigidně  drží náročné exoskeletonové konstrukce a využívají pro ni relevantních náročných řídících systémů. Cena námi vyvinutých robotů bude tudíž stanovena dle přímých nákladů výrobních, marketingových i obchodních, režie podniku a předpokládaného zisku, jakož i na základě ceny porovnatelných systémů rehabilitační robotiky, ale zároveň i s přihlédnutím ke snaze proniknout na trhy s přiměřeně nízkou cenou, která zajistí dostupnost uplatnění vyvinutých robotů pro co  největší počet pacientů, jakož i potřebný obrat a zisk podniku uchazeče.

Jednotková/průměrná cena produktu nebo služby

Za předpokladu malosériové produkce jednotlivých výrobních dávek se cena finální výrobní verze neuro- rehabilitačního robota v čase příliš měnit nebude, protože ani v době plánovaného uvedení na trh nepředpokládáme vznik plně konkurenčního produktu. V případě malosériové dávkové výroby je výrobní cena na jeden systém prakticky konstantní s kvalifikovaně odhadovaným koeficientem poklesu 5 % ročně. Zcela odlišná situace však může nastat v případě velkosériové výroby, kdy výrobní cena může zřetelně poklesnout.  Nastavení  podmínek  pro  velkosériovou  výrobu  je  samozřejmě  strategickým  cílem  obou

účastníků projektu, ovšem  pravděpodobnost  překročit  výrobu  300  kusů  ročně,  představující  2%  podíl na světovém trhu při výpočtu ekonomické efektivity řešení předloženého projektu, z hlediska předběžné opatrnosti neuvažujeme.

Porovnání ceny s konkurencí v ČR a zahraničí a předpokládaný vývoj v čase

Budoucí konkurence v samotné ČR, týkající se zamýšlených terapeutických rehabilitačních robotů chůze, je málo pravděpodobná. Konkurence ze zahraničí je sice možná, ovšem žádný ze světových výrobců nejeví snahu změnit zavedenou konstrukční koncepci, což je sice projev rigidity, ale z výrobního hlediska vcelku pochopitelné. U těchto robotů, jejichž uvedení na trh předcházel letitý a nákladný vývoj, a kdy není tak snadné měnit zavedenou výrobu spojenou s certifikacemi, reklamou, odbytem, marketingem, trhem, PMCF Studies a dalšími faktory. To se týká především velkých hráčů a zavedených firem. Iniciativa může přijít od malých start-up, ovšem zde lze jen stěží předpokládat dosažení nižší prodejní ceny, celosvětového marketingu a významného objemu výroby. Navíc tyto iniciativy by mohly ve svém důsledku být pro úspěšnou komercializaci obou našich rehabilitačních robotů přínosné, poněvadž by byla podporována novátorská myšlenka, že  neurorehabilitaci chůze  lze úspěšně  provádět i za pomoci jiných robotů, než extrémně drahých produktů typu LOKOMAT firmy HOCOMA. Zatím se však spíše ukazuje, že začínající start-ups poměrně „slepě“ sledují „velké hráče“ a snaží se napodobovat jejich koncepce. Za této situace vnímáme náš záměr jako nalezení významné tržní mezery a možnost přijít se skutečně disruptivním řešením. Cena generačně nových produktů se však musí přizpůsobit podmínkám trhu a potřebě konkurovat nejen unikátním řešením a vyšší užitnou hodnotou, ale i cenou. Dosáhnout tohoto cíle se budeme snažit využitím tzv. „měkkých“ řešení. V souladu s dosavadním vývojem v daném segmentu není nutno předpokládat výrazné snižování cen, a to ani v dlouhodobém časovém horizontu.

Prodej a jeho podpora

Orientace na zákazníka a jeho potřeby

Zodpovědnost za prodej nově vyvinutého produktu vnímáme jako společnou povinnost podniku budoucího výrobce a spolupracující akademické instituce.
Podnik finálního výrobce je vytipován jako zavedená společnost, zaměřená na vývoj a výrobu medicínské techniky a průmyslové elektroniky. V oblasti výzkumu a vývoje tradičně spolupracující s Univerzitou Karlovou v Praze (1. lékařská fakulta) a FBMI ČVUT v Praze.

Distribuce nově vyvinutého produktu bude založena na znalostech a zkušenostech řešitelů a dalších klíčových účastníků řešení obou řešitelských subjektů v oblasti fyzikální medicíny a léčebné rehabilitace,

na detailních znalostech současného stavu a trendů v robotické rehabilitaci a na detailní znalosti lokálních podmínek pro prodej a instalaci, včetně individuálního přístupu ke každému konkrétnímu zákazníkovi. Znalost potřeb každého zákazníka nebo skupiny zákazníků umožní podniku budoucího výrobce a jeho akademickému partnerovi řešením projektu dosáhnout výsledný produkt navázaný na aplikovanou medicínskou technologii robotické neurorehabilitace plně dle požadavků budoucnosti

Vlastní komunikaci se zákazníkem bude standardně obstarávat obchodní oddělení podniku budoucího výrobce ve spolupráci se zkušenými pracovníky obou spolupracujících akademických institucí. Podniky vytipovaných    uchazečů    mají    implementován    certifikovaný    systém    zajištění    jakosti.    Vzhledem k multidimenzionální složitosti produktu a jeho úzkém a neoddělitelném sepjetí s aplikovanou medicínskou technologií se však z hlediska potřebné orientace na zákazníka a jeho potřeby předpokládá účinná a trvalá účast biomedicínsky zaměřených specialistů a vědecko-výzkumných interdisciplinárně zaměřených pracovníků spolupracující akademické instituce, s jejichž trvalou účastí se při transferu vyvinutého zařízení a s ním související medicínské technologie a jejím uplatnění ve zdravotnictví v tuzemsku i v zahraničí počítá.

Způsob prodeje koncovému zákazníkovi a charakteristika partnerů pro distribuci

Prodej každému koncovému zákazníkovi je u tak složitých komodit, jaké budou představovat finální výstupy, ve většině případů zcela individuální a typicky začíná přímým kontaktem zdravotnického pracoviště a obchodního oddělení společnosti, uplatňující daný zdravotnický prostředek na trhu. Touto obchodní společností vždy nemusí být výrobce, ale specializovaná obchodní organizace. Při výpočtu ziskovosti uvažujeme s nezbytnou výší marže pro tuzemské i zahraniční specializované obchodní organizace.
Přímému obchodnímu kontaktu ovšem ve většině případů předchází fundovaně biomedicínsky  vedená odborná osvěta (vědecké publikování, konferenční příspěvky, výstavy, odborné semináře a školení apod.). Na této činnosti se bude podnik finálního výrobce ve spolupráci s akademickými a klinickými pracovišti dlouhodobě aktivně podílet a je to jedna z jeho hlavních silných stránek komercializace vyvinutého produktu. Jelikož se ve významném počtu případů jedná o veřejná zdravotnická zařízení, podléhá  pak vlastní nákup vyvinutého  systému téměř vždy  otevřenému výběrovému řízení, kterého se buď podnik finálního výrobce účastní přímo (hlavně z důvodu požadavků zákazníka na přímý nákup od výrobce), nebo se bude účastnit prostřednictvím lokálního partnera, který má vždy smluvně zajištěnou přímou podporu podniku. Podnik finálního výrobce bude v této oblasti zavedenou firmou.
Zcela jinou rovinu prodeje pak bude představovat situace, kdy koncovým zákazníkem bude přímo pacient nebo  organizace  sdružující  pacienty  s incidentní  diagnózou.  Zde  jsou  připraveny  modely  spolupráce s lékařem a fyzioterapeutem, kteří musí zajistit odbornou indikaci a dohled, a to za pomoci nástrojů informačních a komunikačních technologií pro kontrolu a řízení domácí terapie, které budou již v robotu zabudovány.

Pro uplatnění vyvinutého produktu předpokládáme čtyři základní cesty komercializace:

přímou výrobu s využitím výrobních kapacit podniku hlavního uchazeče i osvědčených výrobních kooperací s ryze českými vysoce inovativními podniky, následovanou prodejem,
udělení  licence,  resp.  poskytnutí  možnosti  využití  patentovaných  řešení  vybraným,  zejména zahraničním partnerům,
poskytování služeb klinickým pracovištím, kdy tyto služby budou spočívat v dlouhodobé placené zápůjčce vyvinutého a vyrobeného zařízení a servisní péči o něj přímo na klinickém pracovišti,
založení  společného  podniku  se  zahraničním  výrobcem  v kombinaci  s poskytnutím  potřebného know how a dodávkami kritických komponent a technologií (v souvislosti s bodem b).

Komunikace se zákazníkem

Komunikaci se zákazníkem řeší primárně vlastní specialisté podniku Podnik finálního výrobce, respektive jeho partneři z akademické instituce, kteří předpokládají aktivní, dlouhodobý a účinný podíl na komer- cializaci  vyvinutého  zařízení.  Především  v exportních  destinacích  se  předpokládá  účinná  spolupráce s vhodně vybraným a náležitě proškoleným lokálním obchodním partnerem, nicméně každý zákazník odkudkoliv má právo přímo využívat naši zákaznickou podporu, která je tvořena telefonickými službami, e-mailovou komunikací, možností tekekonferencí a komunikací přes sociální sítě. Významnou roli hraje rovněž trvalá a aktivní účast odborníků akademické a klinické sféry, a to jak při uvádění výrobku na trh a do používání ve zdravotnictví, tak v rámci Post Marketing Clinical Fellow-up studies (PMCF). V případě potřeby zákazníka či neshodě v dialogu s lokálním partnerem je možné převzetí základních povinností (záruční servis, pozáruční servis a případná další odborná či technická pomoc) přímo podnikem výrobce, což dává koncovému uživateli další jistotu dlouhodobé podpory garantované výrobcem.

Technická a informační podpora prodeje

Koordinátor, distributoři a zapojení odborní akademičtí a kliničtí pracovníci se budou účastnit tuzemských i mezinárodních  konferencí  a  seminářů,  na  kterých  budou  pravidelně  informovat  potenciální  zájemce o nových produktech či službách, jakož i o výsledcích PMCF studies. Zákazníci budou též mít možnost využívat webových stránek, které speciálně pro uplatnění vyvinutého rehabilitačního terapeutického robota, řízeného přímo prostřednictvím signálů mozku, vytvoří a budou udržovat výrobce spolu s oběma spolupracujícími akademickými organizacemi.
Rovněž budou organizovány  lokální semináře a odborné mikrosemináře, na kterých uživatelům budou předváděny funkční vlastnosti vyráběných nových produktů a budou rovněž seznamováni s výsledky souvisejícího medicínského výzkumu. Tato cesta je velice efektivní, protože je zaměřena pouze na skupinu odborníků v dané zemi, kteří jsou rozhodujícím článkem při stanovení budoucích priorit v neurofyziologické

léčebné rehabilitaci. Stejně tak důležitý bude i přímý kontakt s organizacemi pacientů i jednotlivými pacienty indikovanými k domácí léčbě prostředky rehabilitační robotiky.
Vyvinuté neurorehabilitační terapeutické roboty budou sami o sobě vybaveny vyspělou snímací technikou a SW aplikacemi, které budou sledovat a inteligentně vyhodnocovat průběhy procedur a účinnost terapie. Tato komunikační a  informační  nadstavba  zahrnující  umělou  inteligenci,  databáze  a  cloudová úložiště, se stane zdrojem dalších podnětů pro technickou a informační podporu prodeje robota nové generace.
Poněvadž se bude jednat o vysoce sofistikované lékařské přístroje, jejichž používání bude základem hromadného rozšiřování dostupné, ale přitom vysoce účinné rehabilitační léčby centrálních poruch hybnosti, budou důležitým faktorem podporujícím prodej nových produktů rovněž výzkumné klinické publikace v renomovaných impaktovaných a recenzovaných  odborných  časopisech.  Na  výzkumech, jejichž výsledky budou takto publikovány, se bude aktivně účastnit akademický subjekt řešení navrhovaného projektu, který mají s tímto způsobem práce bohaté zkušenosti.

Prodej výstupů projektu

Představitelé zákazníků a předpokládaný vývoj počtu/objemu prodeje a tržeb s využitím výstupu projektu, komentář ke struktuře a vývoji prodeje
Předpokládaný prodej hlavního výstupu projektu spojený s ekonomickými přínosy podává násl. tabulka: (skepticky předpokládán nárůst jednotkové ceny v důsledku inflace a nedosažení větších výrobních dávek)
Prodej a tržby s užitím výsledků projektu1		
Skupina zákazníků	Jednotka	2028	2029	2030	2031	2032	
1. Zdravotnická zařízení ČR	počet	5	10	15	20	25	

2. Obchodní společnosti ČR	
počet	
5	
10	
15	
20	
25	
3. Export	počet	10	20	30	40	50	
Prodejů celkem	počet	20	40	60	80	100	
Cena průměrná	tis. Kč	667	667	667	667	667	
Tržby	s užitím	výsledků projektu	
tis. Kč	
13 240	
26 680	
40 020	
53 360	
66 700	

Spíše pesimisticky pojatý odhad předpokládá prodej 10 kusů robotů v prvním roce v tuzemsku a stejný počet uplatněných v exportních destinacích, tedy celkem 20 kusů robotů. V každém dalším roce pak předpokládáme lineární nárůst odbytu, takže za prvních pět let by bylo na tuzemských trzích uplatněno celkem 150 robotů a na zahraničních trzích rovněž 150 robotů. Tento odhad vůbec nepočítá s exportem na velké trhy lidnatých zemí a ani s licenční výrobou u partnerů v těchto zemích, ale pouze s vlastní výrobou v podniku uchazeče a s odbytem zajišťovaným ve stejném podílu podnikem uchazeče ve spolupráci s jeho akademickým partnerem podílejícím se na odbytu a několika již  osvědčenými  distributory  v tuzemsku (např. DN Formed Brno, Kardioline Brno, CleverTech Praha, Chironax Frýdek Místek apod.) i v zahraničí (např.  Fyziomed  Belgie,  LED  Itálie,  Enraf  Nonius  Holandsko,  Physiomed  Německo).  Jednalo  by  se o distributory, s nimiž mají navrhovatelé projektu letité skvělé vazby. Započítávaný odbyt by přitom představoval jen rozptýlené individuální dodávky - v předložené kalkulaci vůbec nepočítáme s hromadnými dodávkami spojenými např. s vybavováním celých velkých nemocnic nebo center.
I přes veškeré skeptické aspekty  vychází za  prvních  pět  let  celkový  odbyt 300  kusů  robotů  s obratem 200 mil. Kč. Ve skutečnosti však očekáváme vyšší odbyt i obrat, poněvadž zde nezapočítáváme hromadné dodávky,  mimoevropské  trhy,  ba  ani  licenční  prodej.  Případné  další  tržní  využití  předpokládá  průnik s vyvinutými robotickým rehabilitačním přístrojovým systémem nové generace na ostatní náročné trhy Západní Evropy a USA předpokládá úzkou spolupráci se zahraničním partnerem zabývajícím se výrobou, distribucí a instalacemi systémů pro robotickou medicínu. Tato spolupráce se plánuje jako přímá, dodavatelská, nebo licenční, spočívající v prodeji patentu, poskytnutí know-how, dodávek formou OEM, Original Equipment  Manufacturer apod., tedy  vždy  se  zajištěním trvalých subdodávek  špičkových technologických celků přístroje vyráběných v České republice.
Ve vztahu  k prodeji zdravotnických  prostředků  je  významným  činitelem  rovněž  jejich certifikace.  Ta  je v souvislosti s novou evropskou regulací MDR obvykle náročným a dlouhodobým problémem. V rámci navrhovaného projektu však již předpokládáme vyřešení všech dokumentačních, zkušebních a preklinických činností, které budou mít z hlediska projektu charakter uznatelných nákladů, takže  vlastní  certifikační proces by mohl být velice rychlý. Tento aspekt je  také jedním z důvodů relativně dlouhé doby trvání projektu. Zároveň lze v roce 2028 předpokládat již stabilizaci a dostatečnou kapacitu tuzemských notifikovaných osob – oznámených subjektů, s jejichž účastí je nutno certifikaci realizovat. Kromě toho jsou navrhovatelé projektu v úzkém vztahu k ITC Zlín, se kterým již předem počítají jako s certifikačním orgánem i zkušebnou (ITC, zkušebna Uherské Hradiště). Dále pak: Roboty budou koncipovány tak, aby vyhověly požadavkům  na  zdravotnické  prostředky  třídy  IIa, takže  jejich  certifikace  by  měla  být  bezproblémová. A dalším důležitým faktorem je i to, že podnik uchazeče je zaveden na výrobu zdravotnických prostředků, je držitelem normy ČSN EN 13 485 a je certifikován pro vývoj a výrobu zdravotnických prostředků. Veškeré tyto argumenty svědčí pro to, že projekt sám o sobě je plánován na relativně dlouhou dobu, ale jeho

výsledky – zdravotnické prostředky – budou mít rychle  zajištěný  požadavek na  jejich certifikaci, takže je bude možno uvést na trh a do používání ve zdravotnictví krátce po ukončení projektu.

Ekonomické přínosy prodeje výstupů projektu

Předpokládaný vývoj ekonomických přínosů v čase, ekonomická návratnost, struktura přínosů projektu

Ekonomické přínosy projektu2	
Ukazatel	Jednotka	2028	2029	2030	2031	2032	
Tržby	s užitím	výsledků projektu	
tis. Kč	
13 240	
26 680	
40 020	
53 360	
66 700	
Zisk	tis. Kč	4 413	8 893	13 430	17 787	22 233	
Export	tis. Kč	6 620	13 340	20 010	26 680	33 350	
Celkové tržby podniku	tis. Kč	50 000	65 000	80 000	100 000	110 000	
Podíl tržeb s užitím výsledků projektu na celkových tržbách	
%	
30	
40	
50	
50	
50	
Nová pracovní místa	počet	1	2	0	0	0	
Tabulka vyjadřuje předpokládaný vývoj ekonomických přínosů v čase. Komentář ke struktuře a vývoji ekonomických přínosů projektu je podán v předchozích částech této studie. Ekonomické návratnost nákladů vynaložených na řešení projektu odhadovaných na celkovou částku 19 380 tis. Kč představuje cca 2,5 roku, a to i při uvážení nejvíce skeptické varianty tržního uplatnění vyvinutých robotů jen vlastními silami obou účastníků řešení projektu ve spojení pouze s jejich lokálně působícími a tradičně osvědčenými obchodními partnery v ČR a blízkých zemích EU, navíc za podmínky, že nebudou uskutečněny žádné hromadné dodávky – tudíž že odbyt bude vždy a pouze individuální, že nebudou realizovány dodávky do mimoevropských zemí (i když s nimi má podnik žadatele i FBMI ČVUT kvalifikovaně podložené vztahy dávající velkou šanci odbytu) a že nebude uskutečněn prodej licence.
Rozbor a vysvětlení si zaslouží ještě stanovení úspor nákladů. Ty se týkají úspor nákladů, ke kterým bude docházet ve zdravotnictví tím, že rehabilitační proces bude podstatně účinnější a tím se stav chůze mnoha pacientů natolik zlepší, případně dosáhne stavu ad integrum, že nebudou čerpány další prostředky na reha- bilitační zdravotní péči. Přitom kalkulujeme jen s úsporami v rámci České republiky. Náklady na tradičně pojatou rehabilitaci po iktu a v podobných stavech spojených s poruchami hybnosti centrálního původu se

oficiálně kalkulují ve výši 70 tis. Kč na pacienta ročně. Uvažujme indikovatelnost komplexní rehabilitace z celkového předpokládaného počtu 100 000 pacientů s poruchami chůze jen 10%, tedy jen pro 10 000 pacientů. I tak by náklady na rehabilitaci těchto pacientů představovaly 700 mil. Kč ročně. Signifikantní zvýšení účinnosti rehabilitace hybnosti DKK prostřednictvím nových neurorehabilitačních robotů pro reedukaci chůze jen o 20 % (Fugl-Meyer, 100% představuje úspěšnost ad integrum) by  znamenalo následné snížení potřeby rehabilitační péče odpovídající úspoře 140 mil. Kč ve zdravotním systému ročně a tudíž (pro srovnání) částku na nákup 350 robotů pro pacienta v supinační poloze a cca 120 robotů pro vertikalizovaného pacienta. Z jiného pohledu účinná neurorehabilitace poruch chůze prostřednictvím navrhovaných neurorehabilitačních robotů může jen úsporami ve zdravotním systému za cca 2 roky vytvořit částku na předpokládané vybavení všech pracovišť v tuzemsku s dobou účinného uplatnění robotů 10 až 20 let. Samotné náklady na řešení projektu, tedy na výzkum a vývoj nové generace účinných a plně dostupných neurorehabilitačních robotů pro reedukaci chůze, by na základě pouhého 20% zvýšení dostupnosti přístrojů (při zachování jejich účinnosti) by byly úsporami ve zdravotním systému zajištěny již za necelé dva měsíce. Přitom za základ výpočtů byla vzata jen 20% účinnost robotické rehabilitace chůze.
Takto stanovená estimace úspor ve výši 140 mil. Kč ročně by se však týkala plných 10 000 pacientů. Jeden pacient v průběhu roku však k účinné léčbě potřebuje alespoň 50 procedur. Jeden robot je schopen poskytnout za jeden rok podání maximálně 2 000 procedur. Z toho plyne, že na jednom robotu lze za jeden rok léčit 40 pacientů a tím jediným robotem dosáhnout za rok úspory 560 000 Kč. Dosažené úspory ve zdravonictví pak ilustruje následující tabulka:

Je patrné, že i při velmi skeptických východiscích znamenají tyto úspory značný přínos a byly proto zahrnuty i do tabulky č. 3 v samostatné příloze návrhu projektu.
Vývoj nových inteligentních terapeutických neurorehabilitačních robotů s deklarovanými parametry bude tudíž nepochybně představovat zcela zásadní krok k významnému růstu ekonomického i společenského postavení podniku předpokládaného finálního výrobce, ale rovněž s ním vzájemně účinně spolupracující akademické instituce vybavené potřebnými znalostmi a zkušenostmi v daném oboru. Řešení projektu tak povede k získání předního postavení v tomto rychle rostoucím segmentu medicínských technologií pro ryze české subjekty. Díky své několik desítek let trvající historii v oboru vývoje a výroby vyspělých technických

prostředků pro průmysl i medicínu mají uchazeči dostatečný výchozí potenciál k tomuto zásadnímu kroku, jehož realizace se  ovšem  neobejde  bez  potřebné  podpory.  Nástup  progresivní  medicínské  robotiky ve společnosti uchazeče i na FBMI ČVUT je tedy dobře připraven a bude představovat zlomové zvýšení obratů ve srovnání se současným stavem, významný počin komercializace výstupů práce akademické sféry a zároveň výrazný akcent na proexportní zaměření produktů vyvinutých a vyráběných výlučně v tuzemsku.

Souhrnné informace a hodnocení tržního potenciálu výstupů projektu

Stručný přehled hlavních informací podle jednotlivých kapitol, které zásadním způsobem dokumentují účelnost a efektivitu tržního uplatnění výstupů projektu

Předmětem řešení navrhovaného projektu bude nezbytný výchozí posun v technologické připravenosti výzkum a vývoje zcela nového rehabilitačního robota.
Naše úsilí bude zaměřeno na terapeutické rehabilitační roboty určené pro pacienty s centrálními poruchami chůze.
Na základě podrobné analýzy konkurenčních řešení (viz zde), v souvislosti s provedenou patentovou rešerší i na základě sledování klinické účinnosti rehabilitačních robotů bude naše řešení typu end- effector; konstrukční koncepce bude představovat zcela nové pojetí.
Robot finálního provedení bude kolaborativní, řízen zpětnovazebně a bude využívat senzorů polohy, síly i momentu sil léčené končetiny. Toto řešení bude právě respektovat i funkční vzorek vyvíjený v rámci navrhovaného projektu.
Robot bude vybaven aktivními pohony pro obě dolní končetiny.
Bez jakéhokoliv omezení klinické účinnosti neurorehabilitační robotické léčby se bude robot díky svému unikátnímu konstrukčnímu řešení i relevantnímu řídícímu systému vyznačovat disruptivní cenovou dostupností a jednoduchou instalací a obsluhou, což umožní jejich rozšíření do všech typů zdravotnických zařízení, případně i do využití v domácím prostředí pacienta.
Zcela zásadní záměr řešení projektu je vyvinout neurorehabilitační robot chůze, který bude určen pro pacienta v supinační poloze, případně sedícího.
Tím se docílí komplexní zajištění neurorehabilitace chůze, univerzálně, prakticky pro všechny indikované pacienty, s vysokou mírou personalizace léčby.
Disruptivní nárůst užitné hodnoty u vyvinutého robota i jeho řádově nižší cenu oproti srovnatelným zařízením považujeme za jeho nejvýznamnější konkurenční výhodu a zásadní posun na vyšší generaci těchto produktů. Nicméně nově vyvinuté roboty budou zahrnovat i všechna současná progresivní a perspektivní řešení v daném segmentu.

Vyvinutý robot budou kromě uvedených atributů vynikat možnostmi internetové konektivity, vyspělé práce s velkými daty, plným využíváním možností virtuální reality a relevantní mírou uplatnění umělé inteligence.
Vyvinutý robot budou integrálně zahrnovat inteligentní diagnostický systém, s jehož pomocí bude možno objektivně posuzovat úspěch terapie a terapii optimalizovat.
Vyvinutý robot budou umožňovat přímé řízení ideomotorickými signály mozku pacienta ve smyslu Brain Computer Interface.
Podnik předpokládaného finálního výrobcei akademický účastník řešení mají zájem na rychlé certifikaci generačně nového terapeutického rehabilitačního robota a na jeho komercializaci, na níž hodlají i po ukončení projektu dále společně pracovat.
Pro výzkum a vývoj v oboru rehabilitační robotiky mají podnik předpokládaného finálního výrobce i FBMI ČVUT potřebné znalosti i zkušenosti a nezbytný technický i klinický potenciál.
Podnik předpokládaného finálního výrobce i FBMI ČVUT mají bohaté zkušenosti s realizací projektů výzkumu a vývoje.
Podnik předpokládaného finálního výrobce i FBMI ČVUT– včetně akademického – mají též zkušenosti s úspěšnou komercializací výsledků projektů VaV.
Výstupy projektu jsou zaměřeny proexportně – značná část produkce terapeutických rehabili- tačních robotů nové koncepce se bude uplatňovat na zahraničních trzích. Uchazeči přitom realisticky vytipovali cílové destinace, a i při krajně skeptickém odhadu výše tržeb a zisku dospěli k rychlé návratnosti vložených nákladů na řešení projektu do 2,5 roku po jeho ukončení.
Uchazeči považují předložený projet za vyvrcholení svých snah zásadním způsobem přispět k rozvoji oboru robotické rehabilitace a uvést na světové trhy zcela novou generaci těchto přístrojů, včetně nové metody léčby plegických a paretických postižení dolních končetin využívajících pro kolaboraci s pacientem rovněž signálů z jeho mozku (uplatnění Brain Computer Interface).
Projekt představuje významný přínos české vědy, výzkumu a vývoje v nejvyšším světovém měřítku.
I při výjimečně vysoké technické úrovni a užitné hodnotě vyvinutých robotů bude dosaženo nečekané a vysoce konkurenceschopné ceny. Tohoto cíle bude dosaženo zejména uplatněním nestandardních kreativních konstrukcí a efektivních řídících systémů, jakož i nových technologií při vývoji a výrobě (pokročilá mikroelektronika, vlastní SW řešení, digitalizace, pokročilá konstrukční řešení, 3D tisk, …) a rovněž využitím tzv. „měkkých“ konstrukčních přístupů.
Jako výstup projektu byly  vybrány produkty ze segmentu, u kterého se  marketingoví analytici shodují ve velkém objemu trhu, vysoké míře růstu trhu i vysokém míře výnosu investic CAGR.

Hlavní partneři a budoucí zákazníci pro tržní uplatnění výstupů projektu

Přehled hlavních stávajících obchodních partnerů / zákazníků

Podnik finálního výrobce bude zaměřen na vývoj a výrobu zdravotnických prostředků a bude disponovat vyspělou strojní, elektrotechnickou i elektronickou základnou. Tato vývojová a výrobní základna je optimální právě pro disruptivní řešení zdravotnických prostředků pro robotickou rehabilitaci. V oblasti medicínských technologií bude podnik úzce spolupracovat s Fakultou biomedicínského inženýrství ČVUT v Praze.
Jako významní obchodní partneři se jeví rovněž společnosti CleverTech   a HomeBalance  , což jsou úspěšné a zavedené spin-off firmy právě Fakulty biomedicínského inženýrství ČVUT a 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy. Tyto společnosti jsou odborně zaměřeny rovněž na přístrojovou léčbu neurologických následků poruch CNS, zvláště iktů, avšak orientuje se na léčbu poruch rovnováhy a asistivní systémy. Neurorehabilitačí roboty chůze vyvinuté v rámci řešení navrhovaného projektu vhodným způsobem rozšíří jejich obchodní nabídku. Navrhovatelé projektu mají rovněž přímé a tradiční vazby na významné distributory zdravotnických prostředků v České republice. Příkladem jsou společnosti  DN  Formed, Kardioline Brno, CleverTech Praha, Chironax Frýdek Místek a další.
Za zcela zásadní aspekt, který bude klíčovým způsobem podporovat odbyt obou vyvinutých robotů, bude
vazba na Asociaci výrobců a dodavatelů zdravotnických prostředků.

Tato   významná   profesní   organizace   podporuje   exportní   aktivity,   přičemž   spolupracuje   především s Odborem  ekonomické  diplomacie  Ministerstva  zahraničních  věcí  ČR  a  Českou  rozvojovou  agenturou, s Ministerstvem průmyslu a obchodu ČR a také s Ministerstvem obrany ČR. Jsou realizovány desítky komerčně úspěšných projektů na podporu exportu se zaměřením na zdravotnické prostředky (podnikatelské oborové mise, incomingové mise, dotované účasti na světových veletrzích). Na těchto akcích mají členové asociace možnost přímo uzavírat smlouvy s obchodními partnery, nákupčími do nemocnic a dalších zdravotnických zařízení apod. a navazovat nová obchodní partnerství. Počítá se se zapojením výsledků řešení do projektu v oblasti zahraniční rozvojové spolupráce, v jehož rámci realizuje Asociace konkrétní akce k proniknutí na rozvojové trhy. Na těchto projektech spolupracuje Asociace s Českou rozvojovou agenturou a s ekonomickými diplomaty  z českých ambasád. Je rovněž vypracován projekt komplexního vybavení nemocnice, který by účelně zahrnul výsledky navrhovaného projektu, a tak umožnil jejich průnik na další světové trhy. Asociace tak představuje přímou a ideální cestu k prosazení v rámci projektu  vyvinutých  inovativních  produktů  na  nových  zahraničních  trzích.  Vazba  na  Asociaci  výrobců a dodavatelů zdravotnických prostředků je dána členstvím podniku finálního výrobce v této Asociaci.
V neposlední řadě je významná spolupráce FBMI ČVUT s desítkami zdravotnických zařízení (fakultních nemocnic, klinik, ústavů, dalších zdravotnických zařízení, rehabilitací, lázní apod.), což je dáno tím, že ve

většině těchto zařízení pracují zdravotníci, zvláště fyzioterapeuté, kteří na FBMI studovali nebo zde dále zvyšovali svoji kvalifikaci či s FBMI jinak spolupracovali. Významné jsou i několik desítek let trvající osobní vazby jak představitele podniku žadatele Ing. Zouhara, tak klíčových řešitelů z FBMI (doc. Průcha, doc. Hána), kteří nejen jako pracovníci akademické sféry, ale i jako přednášející a školící odborníci a průkopníci nových medicínských technologií působili a působí v řadě zdravotnických zařízení.
Tradiční vynikající vazby s obchodními partnery v zahraničí mají rovněž klíčoví řešitelé z Fakulty biomedicínského inženýrství ČVUT. Konkrétně se jedná o italskou společnost LED Aprilia, belgickou společnost Fyziomed, holandskou společnost Enraf Nonius a německé společnosti Physiomed a Zimmer Elektomedizin. Jedná se o výrobce i distributory  rehabilitační a fyzikálně-léčebné techniky, kteří zatím nevyrábějí ani nedodávají vlastní rehabilitační roboty, čímž představují ideální transfer pro úspěšné proniknutí vyvinutých produktů i na trhy zemí EU i mimo ně prostřednictvím těchto zavedených firem. Podnik předpokládaného finálního výrobcei samotná Fakulta biomedicínského inženýrství a jeho klíčoví pracovníci, kteří se budou podílet na řešení navrhovaného projektu, mají též velmi dobré odborné a obchodní vazby na distributory zdravotnické techniky v dalších asijských nebo afrických zemích (Egypt, UAE, Saudská Arábie, Jižní Afrika, Kazachstán, Indie).

Přehled oslovených budoucích zákazníků s uvedením způsobu oslovení

Uvedeno výše.

Přehled dopisů s projevením zájmu

Přiloženo – lze postupně doplňovat.